Egy pingponglabda méretű óriásáfonya az új világrekord
![áfonya](https://cdn.origo.hu/2024/03/CPmXV8VNr1JvCMotYm1NmCWrc-n-f8vJm9i-vpl3No8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2QyZjExOTkyMTRkMzQyNDg4MWQwODM1M2M3NTNiYTBh.webp)
Több hihetetlen méretű áfonyát találtak
A csodabogyót benyújtották a Guinness Rekordok Világszervezetéhez, amely nemrég megerősítette, hogy ez a valaha feljegyzett legnehezebb áfonya, és ezzel úgymond elvette a címet egy Nyugat-Ausztráliában 2020-ban termesztett 16,20 grammos áfonyától.
A gyümölcs az Eterna nevű áfonyafajtához tartozik, amely hosszú eltarthatóságáról és nagy gyümölcsméretéről ismert. Ez az egyedi bogyó azonban még a szigorú mércéjükhöz képest is különösen hatalmasnak számít.
Az Eterna, mint fajta igazán nagyszerű ízű és egyenletesen nagy gyümölcsökkel rendelkezik. Amikor ezt az áfonyát szedtük, valószínűleg még körülbelül húsz darab, hasonló méretű bogyót találtunk itt
– mondta Brad Hocking, a Costa Group vezető kertészmérnöke egy nyilatkozatban, amit az IFL Science online tudományos portál idéz. – Ez valóban egy csodálatos gyümölcs, ami bár nagy méretű, de a minősége és az íze tekintetében egyáltalán nem kell kompromisszumot kötni, ahogy az elvárható egy prémium fajta áfonya kifejlesztésekor.
A szakember emlékeztetett arra is: botanikai értelemben a bogyó egy húsos gyümölcs, amely jellemzően sok magot tartalmaz. Ez azt jelenti, hogy az avokádó, a paradicsom, a banán és a narancs – technikailag – mind bogyós gyümölcsök.
Ezek a rekordtartó gyümölcsök
Bár 2021-ben termesztettek egy hatalmas, 289 grammos epret, az botanikailag nem számít igazi bogyós gyümölcsnek. A botanikusok gyakran „álgyümölcsnek” nevezik, mivel több apró, egyedi termésből állnak, amelyek egy megduzzadt „terméshüvelyszövetbe” ágyazódnak.
És ha a világ legnehezebb gyümölcsét keressük, akkor ez a „megtiszteltetés” egy tököt illet, amely 1226 kilogrammot nyomott, ami több, mint egy kisautó súlya.
És igen, a sütőtök technikailag gyümölcsnek számít, mivel a szakemberek gyümölcsnek nevezik a virágos növényből fejlődő maghordozó szerkezeteket, míg zöldségnek hívjuk a növény bármely ehető részét (amely nem gyümölcs) legyen az a levél (mint a saláta és a káposzta), a gyökér (sárgarépa és retek), a gumó (burgonya) vagy a hagyma (mint a hagyma és a fokhagyma).