Rejtélyes, ismeretlen vírusok szabadultak a világra Kínában
![Viral,Bacteria,In,Hospital.,Molecules,Infection,Fly,To,Hospitals.,Bacteria](https://cdn.origo.hu/2024/09/68GDDh6kEzBOkCRmyzKgnFNxjJ1Th_EJ6xPruBSvRc4/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2ZmYWU3NjFhNzIzODQzOTZhNzZhYWFiNTliMDI2YmQ3.webp)
Aggodalomra ad okot, hogy a klímaváltozás miatt a Föld jégtakarója erőteljesen olvad, a folyamat révén pedig olyan ismeretlen vírusok szabadulhatnak a világra, amelyek akár világjárványt is okozhatnak. Nagy problémát jelent, hogy a felszínre kerülő kórokozókról alig tudnak valamit a tudósok.
A kutatók a most leírt vírusokat a Közép-, Dél- és Kelet-Ázsia metszéspontján található Guliya-gleccserből kinyert 305 méter hosszú jégmagban fedezték fel. Becslések szerint a kórokozók 41 000 évesek lehetnek, és már három nagyobb éghajlatváltozást is átvészeltek.
A világ más pontjain már találtak halálos kórokozókat az olvadó jégtakaróban, ami felerősítette a lehetséges járványoktól való félelmet. 2016-ban például lépfene-spórák szabadultak ki egy állati tetemből, amely 75 évig a szibériai permafrosztba volt fagyva. Tucatnyian kerültek kórházba, egy gyermek pedig meghalt.
Az eddigi vizsgálatok alapján a vírusok ártalmatlanok az emberre. Ezek a kórokozók az eddigi eredmények alapján archeákat fertőznek, ez utóbbiak a Föld legősibb élőlényei közé tartoznak.
A most felfedezett vírusok tanulmányozása veszélytelenségük ellenére fontos, mert segíthetnek megérteni, hogyan nézhetnek ki azok a jégbe zárt mikrobiális közösségek, amelyek a közeljövőben kiszabadulhatnak.
Az Ohiói Állami Egyetem által vezetett kutatócsoport több mint 300 méter mélyre fúrt a Tibeti-fennsík északnyugati részén található Guliya-gleccserbe. Az így kapott jégmagot kilenc szegmensre osztották, amelyek mindegyike különböző klímaperiódust képvisel. A vizsgált szegmensek 160 és 41 000 év közöttiek voltak.
A kutatók minden egyes szegmensből DNS-mintát vettek, majd egy metagenomikai elemzésnek nevezett eljárással azonosították a jégben rejlő vírustörzseket. Végeredményként a szakértők körülbelül 50-szer több vírusinformációt katalogizáltak, mint amennyit a tudósok valaha is gyűjtöttek a gleccserekből.
Elemzéseik alapján a kutatók megállapították, hogy a vírusközösségek nagyon különbözően néztek ki attól függően, hogy milyen éghajlati viszonyok uralkodtak a megfagyásuk idején.
Egyértelmű jelét láttuk annak, hogy amikor az éghajlati viszonyok megváltoztak, akkor a vírusközösségek összetétele is módosult”
- mondta a tanulmány társszerzője, Matthew Sullivan, az Ohio Állami Egyetem mikrobiológusa a Popular Science-nek. Példának okáért 11 500 évvel ezelőtt, amikor az utolsó jégkorszak véget ért, és a melegebb holocénbe léptünk, egy különálló vírusközösség jött létre.
Eredményeink jelzik a vírusok és az éghajlatváltozás közötti lehetséges kapcsolatot”
- mondta a tanulmány társszerzője, ZhiPing Zhong, az Ohiói Állami Egyetem mikrobiológusa.
A teljes kutatás a Nature Geosciences című szakfolyóiratban olvasható.