Valami drámai történik a Földdel, látványos jelei vannak
![sarki fény](https://cdn.origo.hu/2024/03/97idM5M5Oh-mV4YwWZBDkEpp-Gk8ZZHggBNk4rtXp_s/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzVlNjYzZjYyZmNlZjQxZmY4NDc5NjJhYTY5NGNjM2Q5.webp)
A Dél-atlanti Anomália egy nagyobb, ovális alakú régió Dél-Amerika és az Atlanti-óceán déli része felett, itt a leggyengébb a Föld mágneses tere. Olyan erőtlen itt a mágneses mező, hogy a Napból érkező töltött részecskék a földfelszín közeléig eljutnak, és a NASA szerint a térség fölött keringő műholdak erős ionizáló sugárzásnak vannak kitéve.
A Geophysical Research Letters című folyóiratban megjelent tanulmány szerint a Dél-atlanti Anomália hatással van a déli sarki fényre is.
A tanulmány első szerzője, Zhi-Yang Liu elmondta, hogy a földi tényezők a korábban véltnél nagyobb hatással lehetnek a sarki fények intenzitására, és a földi mágneses mező anomáliái alaposan megzavarhatják azt.
A kutatók a 2021-ben indított FengYun-3E műhold fedélzetén lévő műszer által gyűjtött adatokat elemezték. A szonda a mágneses tér változásait méri. A szakértők a mágneses ingadozások jelentős gyengülését mérték abban a térségben, ahol a déli sarki fény átfedésbe került a Dél-atlanti Anomáliával.
Hogy megerősítsék az eredményeket, Liu és kollégái a sarki fényből származó ultraibolya sugarakat is vizsgálták amerikai meteorológiai műholdak segítségével. A kapott adatok a déli fény gyengülését mutatták ki az anomália területén.
Liu szerint a fény gyengülését szabad szemmel is jól meg lehet figyelni.
A kutató szerint egyelőre nem ismert, pontosan milyen fizikai mechanizmusok okozzák a sarki fény gyengülését. Úgy tűnik, hogy az anomália gyengébb mágneses ingadozásai csökkentik a töltött részecskék által légkörbe juttatható energia mennyiségét. A pontos részletek feltárásához viszont további kutatómunkára van szükség.
A déli sarki fényt a Föld felső légkörébe behatoló napszél alakítja ki, az Antarktisz felett és környékén észlelhető. A napszél elektromosan töltött részecskéi ütköznek a légköri atomokkal és molekulákkal, és gerjesztik azokat. A felgerjesztett anyagok a fölös energiamennyiséget fény (fotonok) formájában adják le.