Felfedezték az alvilágba vezető kaput
![Itt fedezték fel az alvilágba vezető kaput](https://cdn.origo.hu/2024/05/iocyoHI6RGfrP8mRbPDBAFIDV4eB68CWsJriKiLEMSQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzNiYWI0OWFmOGEzMjQ5ZTBiMmM5OGY4NzYwNmFlNjNk.webp)
A Geomorphology tudományos szaklapban publikált kutatás szerint az alvilág kapujaként emlegetett, hatalmas kráter a szibériai permafrosztban minden évben egymillió köbméterrel növekszik, ahogy a fagyott talaj olvad.
A kráter – hivatalos nevén a Batagay (más néven Batagaika) kráter – egy lekerekített sziklafal, amelyet először 1991-ben észleltek műholdfelvételeken, miután a hegyoldal egy része beomlott az oroszországi Jakutföld északi részén, a Yana-fennsíkon.
Az összeomlás során a hegyoldal megmaradt részén a permafroszt (állandóan fagyott felszíni) rétegei kerültek felszínre, amelyek akár 650 ezer éve is fagyott állapotban voltak; ez a legidősebb permafroszt Szibériában és a második legrégebbi a világon.
Az új kutatások szerint a Batagay megaszakadék sziklafala, vagyis a főfala a permafroszt felolvadása miatt évente tizenkettő méteres ütemben húzódik vissza. A hegyoldal beomlott szakasza ötvenöt méterrel süllyedt a főfal alá, ami szintén gyorsan olvad és ennek következtében süllyed.
A gyors permafroszt-olvadás jellemzői széles körben elterjedtek, és megfigyelhető, hogy a sarkvidéki és szubsarkvidéki, jégben gazdag permafroszt-terepeken növekednek. A Batagay megasüllyedésből elveszett jég és üledék mennyisége azonban „kivételesen nagy” a mélyedés puszta mérete miatt, amely 2023-ban 990 méter széles volt
– mondta a kutatócsoport a LiveScience online tudományos portálnak.
A megasüllyedés 2014-ben még 790 méter széles volt, vagyis kevesebb mint tíz év alatt 200 métert szélesedett. A kutatók azzal már tisztában voltak, hogy növekszik, de ez az első alkalom, hogy számszerűsítették a kráterből kiáramló olvadék mennyiségét. Mindezt
műholdfelvételek, helyszíni mérések és a Batagayból származó mintákon végzett laboratóriumi vizsgálatok adatainak vizsgálatával tették.
Az eredmények azt mutatták, hogy több mint tizennégy gízai nagy piramisnak megfelelő mennyiségű jég és üledék olvadt le a hatalmas „megahalomról”, mióta összeomlott.
Az olvadás mértéke az elmúlt évtizedben viszonylag állandó maradt és főként a kráter nyugati, déli és délkeleti peremén lévő főfal mentén zajlott
– magyarázták a szakemberek.
A tudósok szerint a Batagay „még mindig aktívan növekszik", de van egy határ, ameddig terjeszkedhet. A kráter belsejében megmaradt permafroszt mindössze néhány méter vastag, így „a további mélyülés lehetősége gyakorlatilag már kimerült az alatta lévő alapkőzet geológiája miatt”.