A budapesti Iparművészeti Múzeum a világ második leggazdagabb oszmán-török szőnyeggyűjteményét tudhatja magáénak, ami tájékozódásra pont jó. Ha azonban saját szőnyeget akarunk, először is irány Isztambul, de előtte érdemes tisztázni egy-két apróságot.
A világ valamennyi kultúrnépe foglalkozott már a legrégebbi időkben szőnyegkészítéssel. Részben az időjárás viszontagságai ellen védekeztek így, részben díszítettek velük. A szőnyegeknek ez a kettős funkciója a mai napig megmaradt.
Az értékesebbkézi csomózású szőnyegek értéke a használat során, inflációt meghaladó mértékben nő, ezért a turisták közül is sokan vásárolják befektetésképpen. Érdekes, hogy a gépi csomózású szőnyegekről ugyanez nem mondható el, legyenek azok bármilyen jó minőségű gyapjúból, vagy selyemből. Az első fontos kérdés tehát, hogy hogyan különböztetjük meg a gép és a kézi csomózású szőnyeget?
Ezt legjobban a szőnyegek szegélyének ellenőrizhetjük le. A kézi csomózásúaknál az úgynevezett felvető szál maga a rojtban végződő csomó, a gépi szövésűeknél ezt a bizonyos felvetőszálat elvarrják. A másik árulkodó jel, hogy a kézi csomózású szőnyegek hátoldalán is jól kivehetők a minták és motívumok, míg a gépinél ezek kissé elmosódottak.
A keleti szőnyeget értékállóságát az is bizonyítja, hogy újabban a különösen értékes darabokat tulajdonosaik felveszik a lakásbiztosítás kiemelt tételei közé. A magyar biztosítótársaságok elfogadják az áruszámla összegét, mint kalkulációjuk alapját. Ha például van egy 1 millió forint értékű keleti szőnyegünk, annak éves biztosítási díja körülbelül 3 ezer forint.
Melyik az igazi?
A szőnyegek minőségének megállapítása nem olyan bonyolult feladat. A csomózás egyenletessége és sűrűsége például egy fontos szempont. A szőnyeget hátoldalára fordítva a csomózás egyenletessége - vagy annak hiánya - azonnal szembetűnik.
A másik fontos szempont a felhasznált alapanyag minősége. Az alapanyag minőségi skálája az elsőnyírású báránygyapjútól az elhullott kosról lenyírt gyapjúig terjed. Tapintással például megállapítható a szőnyeg minősége. A másik módszer, ha egyszerűen felcsavarjuk a szőnyeget, majd kigurítjuk. Ha jó minőségű a gyapjú, a szőnyeg redői gyorsan visszarendeződnek, a szőnyeg kigurítás után sima egyenletes marad. Ennek ellenőrzése tegyük a szőnyeget vízszintes felületre és kigurítás után alaposan nézzük meg minden oldalról, hogy nem marad- e hullámos.
A török szőnyegek
Mint a keleti szőnyegek többségét, a török szőnyegeknél is három csoportot különböztetnek meg. A nomád szőnyegek általában geometrikus mintájú, gyakran állatokat stilizáló, egyszerűbb szőnyegek, alapanyaguk a saját állatokról lenyírt gyapjú, amelyeket szállá sodornak, majd megfestenek. Ezen szőnyegeknél gyakori az aszimmetria, és a színeltolódás is, amelyek inkább egyedivé, mint hibássá teszik azokat. Vásárláskor ez ne tévesszen meg.
A falusi szőnyegeknomád testvéreik továbbfejlesztett változatai, amelyek a geometriai mintákat meghagyva, ívelt formákat és jóval gazdagabb színvilágot is tartalmaznak. A felhasznált gyapjú minősége ez esetben jobb, a csomózás sűrűsége meglepően magas. A falusi szőnyegek ugyancsak családi vállalkozásban készülnek.
A városi szőnyegek manufaktúrákban készülnek, szőnyegtervezők mintái alapján és ellenőrök felügyelete mellett. A művészek milliméter pontossággal készítik el a terveket, ezek alapján dolgoznak a szövők. Itt is kézzel készítik a szőnyegeket, bár a folyamatok nagy része iparszerűen folyik. A városi szőnyegek közül a legszebbnek ítélt darabokban a tervező neve gyakran szerepel a szőnyegbe szőve, ami még inkább értékessé teszi.
A legértékesebb
Az Izmit-öböl északi peremén fekvő Hereke városa például a világ legfinomabb, kézzel csomózott szőnyegeiről ismert. Ezek a szőnyegek a török szőnyegművészet eszenciáját képviselik. A szőnyegek a török csomózás technikájával készülnek.
A török csomózást dupla csomózásnak, Gördesz csomózásnak, vagy török bordázatnak is szokták nevezni, azt jelenti, hogy a fonalat duplán hurkolják a felvetőszálak köré, így a fonál láthatatlan lesz. Ez az eljárás hosszú élettartamot garantál. Herekében készítenek selyemszőnyegeket is, amelyek alapanyagául kizárólag bursai selymet használnak. Ezek a szőnyegek négyzetméterenként 1-1,2 millió csomót tartalmaznak. Egy tapasztalt szőnyegcsomózó egy egymillió csomós Hereke szőnyeget átlagosan egy év alatt készít el.
A legjobb isztambuli piacok szőnyegvásárláshoz
Isztambulban általában vagy régi, vagy új készítésű szőnyegeket árulnak a szőnyegboltok. Ritkán találni olyan üzletet ahol mindkettő közül válogathatunk. A legigényesebb üzletek közé tartozik a Kemal Erol, az ER & NE & MET, a Punto shop, a Hakan Hali shop, a Yurdan Carpet, az Özturk Rug House és a Kalender szőnyegház.
Ők tudják, hogy kell bánni a nyugati turistákkal, hogyan kell őket bevezetni a keleti szőnyegek világába, és hogy nem kell tukmálni az értékes portékát. Akik kíváncsiak az legértékesebb darabokra, azok elutazhatnak Herekére, Isztambultól körülbelül 50 kilométerre, keletre.
Az isztambuli árusokkal egyébként kiválóan lehet alkudozni, de nem árt ébernek lenni. A vásárlás lassú folyamat az árusok nem is siettetik. Gyakran leültetnek, teát hoznak, nevünkön szólítanak és fényképet kérnek a lakásunkról, hogy segítsenek a szín a méret és a formavilág kiválasztásában.
Az alkudozás általában "normal price"-ról indul, majd jön a "reasonable" ajánlat, aztán a "flexible", az egyezkedés legvégét a "mennyit ér meg önnek?" kérdés jelenti. A kereskedők általában a minőséget és szőnyeg korát hangsúlyozzák, az árszabásnál. A legtöbb helyen hitelkártyával is fizethetünk és előfordulhat, hogy 10 napon belül ingyen hazaszállítják valamelyik bejáratott nemzetközi fuvarozóval.
Sz. K.