Lovaspóló hétvégére sok jó borral
![Lovaspóló, mérkőzés, borkóstoló, Káli Polo Club, Szentbékkálla](https://cdn.origo.hu/2023/12/YTN2Mu9rtkQ8qR-ImbnZTe45rH0HsBx-n2wtY0JWu6Y/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2VlOTBiMmM0ZDBiMTRkMTFiZjM1ZDJhZjgzYWMwZTkx.webp)
A lovaspóló ázsiai eredetű játék, a nomád harcosok nemcsak szórakozásra, hanem kiképzésére is használták. Az, hogy a modern korban népszerű sporttá vált, az Indiában állomásozó lovastiszteknek köszönhető. A sportot gróf Andrássy Géza honosította meg Magyarországon az 1880-as években, és 1895-ben megalakult Európa második klubja, a Budapesti Lovaspóló Egylet.
A második világháború után a sport eltűnt az országból, és csak a kilencvenes években kezdődött a reneszánsza. 1993-ban néhány lelkes lovas létrehozta a Budapesti Lovaspóló Clubot, két évvel később pedig az egyik alapító tag, Dvoracsek György megnyitotta a Káli Polo Klubot Szentbékkállán. A későbbiekben megalakult az etyeki La Estancia Polo Club, majd a 2000-ben újjáalakult Magyar Polo Club Tabajdon.
A lovaknak is megerőltető
A lovaspóló nemcsak a fizikai küzdelemről szól, komoly szellemi kihívást is jelent, meséli Dvoracsek György, a Káli Polo Club elnöke. "Egy jó játékosnak a számtalan nyeregben töltött óra mellett gyors és pontos helyzetfelismerő és döntési képességre, egy autóversenyző reflexeire van szüksége, ezenkívül egy biliárdjátékos érzékenységével kell kezelnie a labdát és egy zsoké kezével irányítania a sportlovat." Kb. 10 év kemény munka kell ahhoz, valaki erre a szinte jusson, tette hozzá.
A lovaspólóban a kifejezetten erre a célra tenyésztett lovakat használják. Az argentin criollo és az angol telivér keveréke, a polo-pony ma már önálló fajta, termete nem túl nagy, felépítése atlétikus, nyaka és háta rövid. A lovaspóló csapat sikere nagyban a lovakon múlik, egy ideális póló-ló engedelmes, gyors, nem ijedős, és érti a játékot. Képesnek kell lennie arra, hogy közel 60 km/h sebességű vágta közben ütközzön, vállával kiszorítsa a játékból a vele párhuzamosan futó lovat, hirtelen megálljon, gyorsan irányt váltson, mindezt fegyelmezetten, tökéletes kontroll alatt, egy mérkőzés alatt számtalanszor.
Ezek a tulajdonságok több éves kiképzéssel, állandó edzéssel és iskolázással érhetők el. A játék egyébként a lovak számára is rendkívül megerőltető, ezért egészségük védelme érdekében a ló egy meccsen legfeljebb két, nem egymást követő játékrészt ('chukker'-t) játszhat.
Küzdelem a Káli Polo Club pályáján
Szurkolás borokkal
A szenbékkállai klubban évente két versenyt rendeznek, ezeket ingyenesen szurkolhatják végig az érdeklődők. A klubban megtanítanak lovagolni, lovaspólózni, és persze gyakorlására is van lehetőség, igény szerint egy profi argentin játékos is közreműködik az oktatásban.
A következő eseményre, amely a Bor & Póló nevet viseli, augusztus 10-12-én kerül sor. Pénteken 17 órától nyilvános edző-mérkőzés lesz, de az igazi összecsapás 11-én, szombaton és vasárnap 17 órakor kezdődik. Már hagyomány, hogy a versenyeket borkóstolóval és kézműves sajtvásárral is összekötik. Az idei versenyre a badacsonyi Istvándy és a badacsonytomaji Borbély pincészet, a dörgicsei Pántlika pincészet és a villányi Wunderlich pincészet szállítja a borokat, a kézműves sajtok Gyenesdiásról érkeznek. Szombaton kézműves programmal foglalják le a gyerekeket, a felnőttek szórakoztatására pedig este házibulit rendeznek.
A borok mellé kézműves sajtot is lehet kóstolni
A sportot egyelőre kb. 30-an űzik aktívan Magyarországon, a játék magas szintű elsajátításához is sok idő szükséges. Érdemes azonban belekóstolni a lovaspóló világába, és végigszurkolni egy mérkőzést, főleg, hogy Szentbékkálla és környéke túrázásra, nyugodt pihenésre is ideális úti cél.
A legenda szerint egy Joseph Sherer nevű tiszt volt az, aki az indiai Manipurban lovaspólót játszó helyiek láttán kijelentette: "Meg kell tanulnunk ezt a játékot". Lefektette a szabályokat és megalapította a világ első pólóklubját Kalkuttában, 1863-ban. Hat év múlva jött létre az első angliai klub, néhány évtizeddel később az elit sport az egész világon elterjedt. Első aranykora az 1920-as és 1930-as években volt, ekkor az olimpián is összemérhették tudásukat a világ legjobbjai. A magyar lovaspóló komoly nemzetközi sikereket ért el: az 1936-os berlini olimpián például 16 : 6-ra vertük az akkor az egyik legjobbnak számító német csapatot, a Honvéd Póló Club csapata pedig 1938-ban Európa-bajnokságot nyert. |