Egy nagyméretű ősi objektumot tanulmányoztak az Európai Déli Obszervatórium (ESO) csillagászai. A képződmény a távoli múltban létezett, mintegy 11, 6 milliárd évvel ezelőtt, amikor még igen fiatal, mindössze 2 milliárd éves volt a Világegyetem. A szakemberek gyakorlatilag egy hatalmas "foltot" (blob) figyeltek meg, amelyben a hidrogéngázt valamilyen láthatatlan tömeg, talán a sötét anyag tartja egyben.
A folt méretei tekintélyesek: átmérője 200 ezer fényév, kétszer akkora, mint a Tejútrendszerünk, és annyi energiát sugároz ki, mint kétmilliárd Nap együttvéve - miközben szinte láthatatlan. Az infravöröstől a röntgen-sugárzásig nem észlelhető, korábban csak a rádió hullámhosszakon akadtak egyértelműen a nyomára: a hidrogén atomok rádiósugárzása rajzolta ki az ősi gázfelhőt.
Legutóbb az ESO VLT távcsőrendszerével, egy különleges szűrő alkalmazásával készítettek több órás expozíciós idejű felvételt az objektumról, amely csak az 505 nanométerhez közeli hullámhosszakat engedi át. Ilyen hullámhosszon jelenik meg a hidrogén egyik vonala, ha a kibocsátó forrás közel 11,6 milliárd fényévre van tőlünk. (A spektrumvonal vöröseltolódásának mértékéből számítják ki a távolságot.) Az objektum - igaz rendkívül halvány derengésként - de meg is jelent a képen.
Ehhez hasonló furcsa felhőket már korábban is találtak a csillagászok, azok is legalább Tejútrendszer méretűek, vagy annál is sokkal nagyobbak. Közös jellemzőjük a nagy energia kibocsátás, és hogy alig lehet őket megpillantani. A foltok természete egyelőre nem tisztázott, létezésükre többféle magyarázat is született.
A 2002 és 2005 között készített felvételeken felfedezett új blob különlegessége a sugárzó hidrogén. A kutatók eddig egyetlen lehetséges magyarázatot találtak: hidrogén-gáz hullik a számunkra láthatatlan és ismeretlen összetételű sötét anyagra. Itt tehát feltehetőleg egy galaxis születésének pillanatait láthatjuk.
Jéki László