Magyar pályán fejlesztik a sosem hibázó robotpilótákat
![Volvo Concept 26 önvezető autó beltér](https://cdn.origo.hu/2023/12/ZJcpvXjv3myhPC1hk3QRJyXQkUB-kCsRA4sS6_Eyexk/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzYyYmIwZWRhZTA3YTQ2MjI4Mjg4ZjE2ZWU0OTg5NzEz.webp)
Mint korábban hírül adtuk, 250 hektáros területen járműipari tesztpálya épül Zalaegerszeg mellett, ehhez hasonló nincs 500 kilométeres körzetben a közép-európai térségben. Az Emberi Erőforrások Minisztériuma Oktatásért Felelős Államtitkárságától érdekes részleteket tudtunk meg a 40 milliárd forintos beruházásról, ami a Bosch híres boxbergi fejlesztőközpontjánál is kétszer nagyobb lesz.
Az új létesítmény nem lesz alkalmas versenyek rendezésére, kizárólag tesztelési és fejlesztési célokat szolgál, elsősorban önvezető autókkal. Ezek fogják meghatározni a mobilitás elkövetkező évtizedeit, és nemcsak a Tesla, de
szinte az összes nagy autógyár autonóm megoldásokon dolgozik,
több lépcsőben. Ezek alapjait a ma is elérhető vezetéssegítő rendszerek (sávtartó, holttérfigyelő, ráfutásgátló stb.) adják, és a figyelmezetésen túl már az önálló beavatkozás fázisába léptek.
Egy hónapon belül elkészülnek a zalaegerszegi komplexum végleges funkcionális tervei, és
még idén megépítik a projekt első fázisát
a járműdinamikai modulokkal (dinamikai- és fékfelületek, kezelhetőségi - angol nevén handling - pálya), illetve az önvezető autók tesztzónáinak és az épületeknek egy részével. A projekt második ütemében, 2020-ig nemcsak utóbbiak kibővítése készül el, hanem az egyik legérdekesebb elem, a 4,5 kilométeres oválpálya is.
Hasonló egyáltalán nincs Magyarországon, az écsi Rábaring már nagyon lepusztult oválpályáját buszok és teherautók tesztelésére tervezték, míg a zalaegerszegi direkt személyautókhoz készül. A tervek szerint felső karéján 250 km/h sebességgel is tartósan lehet körözni, és a tervek szerint konvojban tesztelésre is lesz mód.
Lesz egy másik különlegesség is, az önvezető autók tesztelésére szánt városi tesztkörnyezet, legalább nyolc háztömbbel, különféle homlokzatokkal, szintbeli és nem szintbeli kereszteződésekkel, alagúttal, parkolóházzal, változtatható útfelfestésekkel, fákkal, vasúti átjáróval stb., plusz országúti és sztrádaszakasz is épül. Erre azért van szükség, mert
az önvezető autók felügyelet nélküli közúti tesztelésére Magyarországon és a világ legtöbb országában nincs mód.
Felügyelettel viszont a Zala megyei és a környező utakon is felbukkannak majd a robot vezette autók, elsősorban Győr felé (M85 és a tervezett M86 úton), illetve Budapest irányába az M7-esen, amit új, kifejezetten AD-tesztekre is alkalmas négysávos útszakasszal terveznek összekötni Zalaegerszeggel. Nem hanyagolható el Graz közelsége sem, komoly autóipari vállalatokkal (például Magna).
Ezzel el is érkeztünk a legfontosabb kérdéshez: kinek szánják az új tesztközpontot? Kézenfekvő a magyar autógyárakat említeni (Audi, Mercedes, Opel, Suzuki), de azt se feledjük, hogy globális autóipari beszállítók (Bosch, Continental, Knorr Bremse, ThyssenKrupp, ZF és más cégek) is komoly hazai hídfőállásokkal rendelkeznek. A cél nyilvánvaló: idecsábítani őket, amire a hasonló kelet-európai létesítmény híján van esély, annál is inkább, mert a nyugati tesztpályák túlzsúfoltak.
Mivel komoly ipari titkok forognak kockán, a zalaegerszegi tesztpálya nyilvános és fejlesztési részei szeparáltak lesznek, és a két fogadóépületen kívül
teljes infrastruktúrát építenek ki műhelyekkel, garázsokkal, laborokkal, tárgyalókkal, étteremmel és saját benzinkúttal.
Na meg elektromosautó-töltőkkel, az autonóm járműfejlesztés mellett ugyanis ez lesz a pálya fő funkciója: e-fogyasztási és töltési tulajdonságok, vízállóság és más szempontok kutatása. Lesz egy harmadik, nem kevésbé izgalmas fejlesztési irány is, az autók egymás közötti és infrastruktúrával (közlekedési lámpák, parkolóházak stb.) való kommunikációjának fejlesztése, ami szintén a közeljövő zenéje.
Joggal tehetik fel sokan a kérdést, hogyan kerülhetne fel mégis Magyarország a legfőbb autóipari innovációk térképére, de erre az a válasz, hogy már eleve ott van. Részben a már említett ipari beszállítók, részben egyetemi együttműködések jóvoltából, de említhetnénk többek közt az elektromos buszok fejlesztését és gyártását is (ilyen a magyar Evopro és a nemsokára Komáromba települő kínai BYD is), és számos szabadalom, többek közt az ESP is hazai kutatókhoz kötődik.
Még több szálon kötődnek az új tesztpályához az önjáró autók fejlesztései, amelyek közül külön ki kell emelnünk az óbudai AImotive (korábbi nevén Adasworks) munkásságát. Ők a lidar- vagy radaralapú helyett elsősorban a kameraalapú autonóm autózásra fókuszálnak, méghozzá komoly eredménnyel, hiszen ők tervezték az új, sofőr nélküli Volvók szemét. Az XC 90-esekből százat valós tesztelésre küldenek Göteborg környékén, és ki tudja, nemsoká Zalaegerszeg környékén is felbukkanhatnak.