A közúti balesetek száma nőtt, de kevesebben haltak meg az utakon idén: a tavalyi év I–IV. havi statisztikai adatai, összehasonlítva az idei év azonos időszakával azt mutatják, hogy az összes balesetszám, a könnyű és a súlyos személyi sérüléses közlekedési balesetek száma emelkedett, míg a halálos kimenetelű balesetek száma csökkent – összegezte az Országos Rendőr-főkapitányság az idei év első négy hónapját.
Összesen 113 halálos kimenetelű közúti baleset történt eddig idén, amelyben 124 ember halt meg
- olvasható az Autóklub oldalán.
A statisztikák szerint a legtöbb közúti szerencsétlenség az elsőbbségi jog megsértése miatt történt, összesen 1369 esetben hagyták figyelmen kívül a KRESZ szabályait, de gyorshajtás miatt is sok karambol történt, 1132 esetben lett amiatt baj, hogy nem tartották be a megengedett sebességet a sofőrök. A legtöbb esetben autóval okoztak balesetet.
A legkevesebb balesetet az autóbuszvezetők és a motorosok okozták, akik előbbi 43, utóbbi 121 esetben volt okozója valamilyen közlekedési balesetnek. A gyalogosok viszont a közúti balesetek 4,7 százalékáért voltak felelősek, összesen 190 alkalommal voltak a gyalogosok a baj okozói.
A rendőrség közölte azt is, hogy hétfőtől egy hétig országos ellenőrzést tartanak az utakon, hogy kiszűrjék azokat a sofőröket, akik alkohol vagy drog hatása alatt, ittas vagy bódult állapotban vannak. A vasárnapig tartó akciót az Európai Közlekedésrendészeti Szervek Hálózata Műveleti Csoportjának (Roadpol) éves ellenőrzési terve alapján végzi - írja a Dehir.
Érdemes felkészülni
"Számtalan közlekedési szituáció van, amelyet felismerve a halálos kimenetelű balesetek jelentős része elkerülhető lenne" – mondta Szabó Henrik közlekedésbiztonsági szakértő, aki szerint minden motorosnak érdemes lenne vezetéstechnikai tréningen részt vennie, hogy időben felismerjék a veszélyhelyzeteket.
A HUMDA (Magyar Mobilitásfejlesztési Ügynökség Zrt.) szakértője szerint a megfelelő fékezés, vészfékezés, kikerülés, szűk helyeken való manőverezés, kanyarodás és a motorkerékpár kezelése életmentő lehetne a mindennapi közlekedés során.
A motorkerékpár-vezetéstechnikai instruktor kiemelte: a speciális helyzetekre való felkészülésre és tapasztalatszerzésre nem azért van szükség, mert a motorosok a felelősek a legtöbb esetben a balesetekért, hanem amiatt, hogy a két keréken közlekedők mondhatni azonnal felismerjék azokat a szituációkat, amelyek zöme tragédiával végződik.
Elárulta, az egyik leggyakoribb halállal végződő eset, amikor álló vagy nagyon lassan haladó kocsisort előz a motoros, és egy kis utcából kifordulnak elé.
Ezek a helyzetek sosem végződnek szerencsésen. Ez viszont már nem vezetéstechnika kérdése, hanem a veszélyhelyzet felmérése. Nyugat-Európában már gondolkodnak azon, hogy a sofőröket az alapok mellett arra is megtanítsák, hogy felmérjék és elkerüljék a veszélyhelyzeteket. Ha nem megyünk bele egy olyan szituációba, amelyből statisztikailag bizonyíthatóan sok baleset van, jó eséllyel javítunk a statisztikán, és eggyel több gyertya kerülhet a születésnapi tortánkra is
– javasolta az instruktor.
Segíthet a feketedoboz is.
Új szabályozást vezet be hamarosan az Európai Unió, amelynek értelmében júliustól minden új járműbe kötelező EDR-rendszert telepíteni, amely a közlekedési események és balesetek adatait tudja rögzíti. Az európai uniós rendelet tehát a közúti balesetek pontos rekonstruálásában jelenthet majd segítséget a hatóságoknak. Az úgynevezett EDR-rendszer valójában úgy működik majd, mint egy feketedoboz.
Az eszközt a gyártók nehezen hozzáférhető helyre, vélhetően a légzsák alapegységébe építik majd be, ezzel is megakadályozva, hogy a készüléket ki lehessen kapcsolni.
A rendszer a légzsák felfújódásakor, illetve a biztonsági öv feszítőjének működésbe lépésekor aktiválódik: a baleset esetén röviddel az ütközés előtti és utáni információkat raktározza el, mint a biztonsági öv használata, a sebesség, a gáz- és fékpedál elhelyezkedése, a motor fordulatszáma, a kormány forgásszöge, a biztonsági rendszerek tevékenysége és a légzsák működésbe lépésének ideje - írja a Magyar Nemzet.