Meglepően sikeres volt az ősi agyműtét
![koponyalékelés, újkőkorszak, neolitikum](https://cdn.origo.hu/2023/12/Hl9xc0P-TE7F6eoj-HcpixrwzhCDXxIWEDgODRN_GhQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzhjMTI3NThlODQ2MjQ2MzU4NGE5ZTQzMWQzYzlkMWEw.webp)
A koponyát egy több ezer éves temetőben találták a régészek a Hszincsiang-Ujgur autonóm területen Kínában. A koponyán lévő lyuk nagyjából hat centiméter átmérőjű – ismertette a leletet Csu Hung, a Csilin Egyetem szakembere. A seb mellett a szövetek gyógyulására utaló bizonyítékokat is találtak.
A kutatók mindezek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a kraniotómia modern kori gyakorlatát már évezredekkel ezelőtt használhatták Kínában. Kraniotómiának hívják azt a sebészeti beavatkozást, amelyet a koponyán ejtett bemetszésen keresztül hajtanak végre az agyon. „A sebhely azt sugallja,
hogy a negyvenes éveiben meghalt nő legalább még egy hónapot élt a beavatkozás után”
– mondta Csu. Tavaly novemberben a régészek ugyanebben a sírban fedezték fel Kína legrégebbi ragasztóanyagát, zselatin formájában, amelyet egy 3500 éves rituális eszköz rejtett.
Erre a kérdésre az Orosz Tudományos Akadémia szibériai részlegének munkatársai adták meg a pontos választ. A régészek az Altáj-hegységben feltárt olyan koponyákat vizsgáltak, amelyeket koponyalékelést hajtottak végre 2300 évvel ezelőtt.
A három vizsgált koponya közül az egyiket valószínűleg azért lékelték meg, mert így távolítottak el egy fejsérülés miatt kialakult vérömlenyt vagy vérrögöt. A műtét után a csont visszanőtt, ami arra utal, hogy a beteg hosszú évekkel túlélte a műtétet.
Mind a három koponyát kaparással, dörzsöléssel lyukasztották ki. A régészek (egy idegsebész tanácsainak segítségével) a csont felszínén maradt nyomokból tudtak következtetni arra, hogy az ősi sebész milyen lépéseket hajtott végre a műtét közben. Mint kiderült, az orvos nagyon precíz, magabiztos mozdulatokkal dolgozott. Erre az utal, hogy a vágás nem lett csorba, szilánkos – írja a Medical Daily híroldal.
Még érdekesebb, hogy a műtét szakaszainak rekonstrukciója alapján a sebész Hippokratész Fejsérülésekről című munkájának tanácsait követte. Az orvostudomány megalapítójának tartott tudós Kr.e. 400 körül írhatta ezt az értekezést, amelyben részleteiben ismerteti a koponya anatómiáját és a különböző fejsérülések, traumák kezelési módjait.
Hol találták a kínai koponyát?
A Loulan ősi városától mintegy 175 kilométerre nyugatra található Hsziaoho temetőt egy svéd régész, Folke Bergman tárta fel elsőként 1934-ben. A hatalmas temetkezési terület (sírkomplexum) több mint 300 sírboltot rejt és hajó alakú koporsóiról ismert.