Minden ellenzéki javaslat elbukott - költségvetés percről percre
2010. november 24. 09:57
Események
![parlament, országgyűlés, költségvetés vitája, költségvetési törvény](https://cdn.origo.hu/2024/01/QMJbyvwH22hYS_mVvIhdp-bAl5AR_Zgs03DKY8i8b2s/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2VhMmRlOWM4NDM1ODRlOWViZmNiODc5MTc0NTkzMWJh.webp)
A költségvetési bizottságba delegált képviselők egy-egy vastag borítékban kapták meg a költségvetéshez benyújtott módosító javaslatokat és ajánlásokat, amelyekről vitatkozni fognak. A parlament honlapján elérhető napirend szerint azonban nem csak 2011-es, de a 2009-es és 2010-es költségvetésről is szó lesz.
Dancsó József fideszes képviselő szerint akár 3 órás is lehet a szerdai költségvetési bizottsági ülés. Az ülésen a legtöbb időt a költségvetéshez benyújtott módosító indítványokról szóló vita fogja kitölteni.
Vágó Gábor kedden úgy nyilatkozott, hogy a kormánypártok megszüntethetik a költségvetési bizottságot. Az [origo]-nak szerdán, a költségvetési bizottság ülése előtt az LMP-s képviselő azt mondta, hogy "folyosói pletykák szerint" a költségvetési bizottságot összevonnák a gazdasági bizottsággal. A költségvetési bizottságban Nyikos László jobbikos, a gazdaságiban Rogán Antal fideszes képviselő elnököl. Erre - a jelenlegi szabályok szerint - a kormánytöbbség egyedül nem lenne képes, mivel a házszabály módosítása 4/5-ös többséget igényel. Dancsó József fideszes képviselő az [origo]-nak azt mondta: nem tud ilyen pletykáról, a frakcióülésen pedig nem merült fel ilyen téma.
Nyikos László, a bizottság elnöke megnyitotta az ülést. Az elnök megállapította, hogy az ülés határozatképes, de jónéhány képviselő nincs jelen. Egyeseket jelenlévők helyettesítenek, mások később érkeznek - derült ki Nyikos szavaiból. Vágó Gábor korábban azért panaszkodott, hogy az ellenzékiek szerették volna helyettesíteni Molnár Oszkárt, de ő végül ebbe nem egyezett bele - így az MSZP-nek, LMP-nek és Jobbiknak közösen sincsen 1/3-a, vagyis fideszes szavazatok nélkül nem tudják elérni, hogy egy-egy indítvány a plenáris ülés elé kerülhessen.
Először egy európai uniós ügyet tárgyaltak a képviselők, amelyben egy betétbiztosítási közösségi irányelvről beszéltek. A kormány előterjesztésére csak Dancsó József fideszes képviselő reagált, aki arra kérte a képviselőket, hogy támogassák az indítványt. Minden képviselő elfogadta az érvelést, így a bizottság egyhangúlag támogatta az indítványt.
Nyikos László, a bizottság fideszes elnöke a második napirendi pont beterjesztésekor azt mondta, hogy a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának költségvetéséről szóló törvényjavaslatot nem tartja a bizottság hatáskörébe tartozónak. Később hozzátette, hogy a 30 milliárd forintos tétel megismerésére nem is volt elég idő. Babák Mihály fideszes képviselő szerint augusztus óta volt rá mód, hogy megismerjék a terveket.
Vágó Gábor szakmai érvet vetett fel, szerinte túl nagy intézmény lett a hatóság. Ékes József fideszes képviselő szerint a hatóságról szóló vita már korábban lezajlott, most csak a költségvetésről kell beszélniük.
Nyikos László ezután reagált Babák Mihályhoz fordulva: szerinte "ezek szerint nincsenek egy agyi kapacitáson", mert ő nem ismerte a hatóság költségvetési terveit. Babák Mihály erre reagálva azt állította, hogy augusztus 30-án Nyikos megkapta a levelet a médiatanács költségvetéséről.
A fideszes többség elfogadta, hogy a médiatanács költségvetéséről szóló törvényjavaslatot, vagyis azt a bizottság fogja benyújtani az országgyűlés plenáris ülésére. A bizottság elnökeként Nyikos Lászlónak kell aláírnia a javaslatot annak ellenére, hogy ő még tárgyalni se szeretett volna róla.
Egy indítvány szerint a különadókból származó 61 milliárd forinttal emelné meg a kormány az általános tartalékokat. Az LMP-s Vágó Gábor szerint nem az általános tartalékba, hanem államadósságcsökkentésre kéne fordítani az összeget. Dancsó József (Fidesz) szerint viszont folyó bevételként általános tartalékba kell tenni a pénzt. Szerinte kevés, amit az előző kormány az általános tartalékra tervezett. Hargitai János (KDNP) Vágó Gábornak szólva azt mondta: "boldogan fogjuk majd támogatni később az államadósság csökkentésére tett erőfeszítéseket".
Veres János (MSZP) a 2010-es büdzséhez benyújtott javaslatról beszélt éppen, amikor Babák Mihály a szocialisták felelősségének megemlítésével közbeszólt. Veres erre dühösen kérdezte "kíván még Babák képviselő úr közbeszólni?" - és többször megismételte, miközben a fideszes képviselő is beszélt. Nyikos László elnök "tessék befejezni a polémiát" felkiáltással próbálta lenyugtatni a veszekedőket, de azok további beszólogatással még folytatták a vitát.
Vágó Gábor képviselő internetes bejegyzése szerint az is elhangzott a kormányoldaltól, hogy "Ügyészségen vagyunk, Jani? Az majd később lesz!"
Veres János azzal érvelt az indoklást támadva, hogy miért emelné a kormány az idei tartalékokat, miközben a jövő évi költségvetésben egyáltalán nincs általános tartalék.
Márton Attila (Fidesz) a Budapest Airport ügyét említette Veres Jánosre reagálva, aki a privatizáció idején pénzügyminiszter volt. Emellett Gyurcsány Ferenc szavait ("trükkök százait") idézte. Veres János szerint ő pénzügyminiszterként nem írt alá privatizációs szerződést, mert nem is tehetett ilyet, márpedig szerint Márton Attila ezt állította. A fideszes képviselő ezt tagadta, Veres ajánlotta, hogy a bizottsági jegyzőkönyvben járjanak majd utána.
Veres szerint a kormány a saját mozgástere tágításáre tenné a tartalékba az összeget, miközben a 61 milliárd felhasználására csak 15 munkanap lesz idén, vagyis szerinte meg kéne jelölni, hogy mire költik majd el. Ha ezt írásban tenné meg - mint azt a fideszesek javasolták - későn kapna választ. Babák Mihály szerint Veresnek "még őszintébben és még keményebben" fogják elmagyarázni, ha nem érti az álláspontjukat. Babák Mihály közbeszólt, amire Veres megjegyezte, hogy őt nem zavarja, ha elhúzódik az ülés.
Nyikos László (Jobbik), a bizottság elnöke azt mondta Veres Jánosnak, aki szerinte nem szavazta meg a napirendet, hogy "férfiasan bevallom, megtehettem volna, hogy kihagyom a napirendi pontot, de akkor a kormánytöbbség úgyis beemeli" - mondta. Állítása szerint elfogadja a realitásokat.
A kormány képviselője szerint valóban kevés idő állna a 61 milliárd elköltésére, de olyanokra fordítanák, amelyre ténylegesen lehet, például nemzetközi tagdíjak befizetésére vagy egyes intézmények adósságának törlesztésére.
Az előzetesen bejelentetthez képest Nyikos László mégsem zárta le a vitát a kormány képviselője után, hanem megadta a szót Veresnek, aki azt mondta, hogy sajnálja, hogy nem hangzottak el szakmai érvek.
Veres János szerint "káros az ország megítélésének" a Költségvetési Tanács elleni indítvány. Szerinte szükség van egy olyan intézményre, amely független véleményt alkothat "rövid idő alatt is."
18 igen, 7 nem, 0 tartózkodással elfogadták, hogy a bizottság önálló indítványként terjessze be az idei költségvetés általános tartalékát 61 milliárd forinttal megemelő javaslatot a parlamentnek. A támogatást a kormánypártiak adták, az ellenzékiek nem támogatták.
A következő napirendi pont szerint a 2009-es költségvetést és azon belül a helyi iparűzési adó elosztási módszerét módosítanák. A kormány képviselője szerint 9 milliárd forint körüli összegről van szó, amelyet a gazdagabb önkormányzatoktól a szegényebbek felé irányítanának. Hargitai János (KDNP) szerint egy korábbi elszámolási trükköt számolnának fel és az összeg egyfajta céltartalékként "keringene" az önkormányzati rendszerben, amelyet normatív alapon, de egyedi célra is fel lehet használni. Veres János (MSZP) szerint azonban már nem is működik az az önkormányzati kiegyenlítő rendszer, amit a kormányoldal megváltoztatna.
"Montesquieu halott" - mondta Nyikos László, aki elmondása szerint zavarban van a bizottság működése miatt. Szerinte a kormány előterjesztését a kormánytöbbség úgyis elfogadja, ezzel utalt arra, hogy nem érvényesül a felvilágosodáskori francia filozófus, Montesquieu államfelfogása, miszerint a hatalmi ágakat szét kell választani. A bizottság elnöke a jövő évi költségvetésről szóló napirendi pont előtt szünetet rendelt el.
Az ülés előtt kiosztott csomagban szerepelnek a benyújtott módosító indítványok. Hargitai János, aki átvette Nyikostól az ülés vezetését, javasolta, hogy osszák csomagokra a 398 indítványt és csomagonként szavazzanak. Az első csomag a kormány által támogatott kormánypárti javaslatokat tartalmazza, ellenvélemény nem hangzott el, vita nem alakult ki, a kormányoldali képviselők így gyorsan elfogadták a csomagot.
Vágó Gábor a Költségvetési Tanácsról szóló indítványról szeretett volna beszélni, de mivel az nem az első csomagban szerepel, így Hargitai János elnök elvette a szót. Az első csomagban a kormány által támogatott és kormánypárti képviselők által kezdeményezett módosítás szerepel. A Költségvetési Tanács büdzséjét 835-ről 10 millió forintra csökkentő javaslat Varga József fideszes képviselőtől érkezett, ebből az következik, hogy a kormány vagy elutasította az indítványt, vagy még nem alakította ki a véleményét. A gazdasági bizottság keddi ülésén az derült ki, hogy a Fidesz-frakció támogatja az indítvány.
Nyikos László szerint ő maga korábban nem lelkesedett a Költségvetési Tanácsért, mert a kontinensen nincs a költségvetési tanácsoknak hagyománya, sőt "amerikai importnak" nevezte azt. Saját bevallása szerint mára azonban meggondolta magát, ezért "szerencsétlen lenne" szerinte a visszalépés, vagyis a tanács ellehetetlenítése. Nyikos szerint "száraz, technokrata véleményre szükség van", és helyeselte, hogy a kormány nem támogatja az indítványt.
Vágó Gábor (LMP) megismételve keddi nyilatkozatát azt üzente a kormánypárti képviselőknek, hogy a kormány hibáikor nem a tükröt tartó Költségvetési Tanács a felelős. Szerinte ellenvélemény nélkül a kormány is nehezebb helyzetbe kerülne.
Dancsó József (Fidesz) szerint a 2010-es költségvetésnél is működött már a tanács, de az akkori kormány "figyelembe se vette" a véleményét. A képviselő szerint ha a mindenkori kormányt nem érdekli a Költségvetési Tanács véleménye, akkor csak "sóhivatalként működik az adófizetők pénzén". Dancsó József szerint bár más a két intézmény feladata, az Állami Számvevőszék rendelkezik a szakértőgárdával, akik leginkább értenek a költségvetési gazdálkodáshoz.
Babák Mihály, a Költségvetési Tanács ellen érvelve azt mondta: "Kopits úr nem serénykedett a 2010-es költségvetés csapdáit feltárni." Elmondta még, hogy a többi intézmény képes ellátni a feladatot. Mint fogalmazott: a PSZÁF, az Állami Számvevőszék és az MNB a helyén van.
Hargitai János (KDNP) a fenntartható költségvetést az alkotmányba kéne foglalni, ez is lehet a költségvetési felelősség egy formája. A képviselő hozzátette, hogy az intézmény megmarad, csak az apparátus szűnne meg.
Veres János (MSZP) visszakérdezett Hargitai Jánostól, hogy nem gondolja komolyan, hogy apparátus nélkül ugyanaz az intézmény marad a tanács. Ezen kívül a vitában arra mutatott rá, hogy nem lehet a javaslat egy rég kiforrott koncepció része, mert akkor a költségvetésben nem terveztek volna eredetileg 835 milliárd forinttal, szerinte az ötlet "menet közben" született meg.
Tukacs István (MSZP) a kormánytól kérdezett, hogy miért nem támogatták a KT-források átcsoportosítását. A kormány képviselője szerint még nem született döntés a hivatalos álláspontról.
18 kormánypárti igen és 8 ellenzéki nem érkezett azokra az indítványokra, amelyeket a többség a kormány véleménye ellenére is támogatott. Ez azt jelenti, hogy a Költségvetési Tanács támogatásának csökkentésével a költségvetési bizottság egyetért, a kormány pedig még nem alakította ki a véleményét (ez jelent meg úgy, hogy a kormány véleményének ellenére). A módosító indítványról a parlament plenáris ülésén fognak szavani, vagyis a Költségvetési Tanácsról még nem született végleges döntés.
Nyikos László (Jobbik) szeretné, ha az egyes fejezetekhez ne csak a pénzkeretet, hanem a létszámadatot is jelöljék meg. Szerinte így a parlament nem tudja, hogy mire adja a pénzt, pedig az országgyűlésnek kéne megmondani, hogy az egyes intézmények hány embert foglalkoztathatnak vagy hogy mennyit költhet valaki külföldi útra. "Nézzenek meg egy európai uniós vagy egy német költségvetést!" - ajánlotta a képviselőknek Nyikos. Szerinte az, hogy nincsenek meg a részletes költési szabályok, azzal jogi lehetőség sincs arra, hogy felelősségre vonják a fejezet gazdáit, az Állami Számvevőszék pedig nem tud ellenőrizni. Szerinte a parlament így nem tudja ellátni az ellenőrző funkcióját.
"Depressziós az elnök úr" - ezt egy kormánypárti képviselő mondta Nyikos beszéde közben.
Saját bevallása szerint az egyik fejezet 50 milliárdos irányzatából azért venne le 20 milliárd forintot Nyikos, hogy rávilágítson, hogy nem tudni mire költenék azt. "Ez haspénz" - vallotta be Nyikos a saját javaslatáról, de szerinte az 50 milliárd forintos keret is az.
Szerinte épp az Állami Számvevőszék, amelynek éppen a példát kéne mutatni a költségvetési felelősségről, pazarlóan működik. "Nem az autók száma a sok, hanem az autó használatára jogosult vezetőké" - mondta. Hozzátette, hogy szerinte olyan tisztségek vannak a számvevőszéknél, amelyek az intézményről szóló törvényben nincsenek is.
Vágó Gábor az LMP-s módosításokat ismertetve arról beszélt, hogy a jövő évi költségvetés vesztesei a kulturális, szociális és környezetvédelmi területek.
Tukacs István a szocialista módosító indítványok összessége mellett érvelve azt mondta, hogy más szemléletű költségvetésben gondolkodnak, például szerintük más adórendszerre kéne alapítani a költségvetést. Az MSZP "kétkulcsos, igazságos személyi jövedelemadót" szeretne - mondta.
Tukacs István elmondta, hogy minden ellenzéki képviselői indítványt támogatnak a szocialisták, hogy azok legalább a plenáris ülésig jusson el. Vágó Gábor az [origo]-nak erre a felvetésre úgy reagált, hogy mivel az ellenzéknek nincs egyharmada sem a bizottságban, így nincs jelentősége, hogy támogatja-e vagy sem. Szerinte van néhány jobbikos indítvány, amivel az LMP programjával szembemegy, ezért azokat ő sem támogatja.
A kormány szerint támogatandó az a törekvés, amelyet Nyikos László felvetett, vagyis, hogy ellenőrizhető legyen, hogy mit mire költsenek. Ugyanakkor a kormány képviselője azt mondta, hogy a személyi keretek megadása túl merev rendszert hozna létre.
Négy és fél óra ülés után befejezték a költségvetési bizottság tagjai a jövő évi büdzséhez benyújtott módosító indítványok tárgyalását. Minden kérdésben a kormánypárti többség akarata érvényesült, s mivel az ellenzéknek egyharmada sem volt, ezért a szabályok szerint az ellenzéki indítványok nem jutnak el a plenáris ülésig sem.
Vágó Gábor (LMP) szerint akkor is vizsgálódnia kéne a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének, ha nem érkezik feljelentés. Az LMP ezt a jogot adná meg, a kormány és a bizottsági többség azonban nem támogatta az indítványt.
"Gratulálunk Dancsó úrnak a nagyszerű indítványaihoz! " - mondta Hargitai János (KDNP), aki épp az ülést vezette, miután a kormány képviselője hosszan sorolta azokat az egyes pénzügyi tárgyú törvények módosításához kapcsolt javaslatokat, amelyeket a kabinet is támogat, s ezek nagy részét Dancsó József fideszes képviselő nyújtotta be.
Az egyes állami tulajdonú szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvényekhez benyújtott indítványok közül a gyors szavazás közben a kormányt képviselő Székács Péter helyettes államtitkár véletlenül támogatását fejezte ki egy Boldvai László (MSZP) által benyújtott javaslathoz. Hargitai János (KDNP) meg is jegyezte, hogy "gratulálunk Boldvai Lászlónak", a bizottság kormánytöbbsége pedig meg is szavazta a módosítót. Később azonban korrigációt kért a kormányképviselő, így újraszavaztak, Hargitai János pedig bocsánatot kért a gyors ülésvezetésért.
"Nincs elég idő felkészülni a módosítókra, ezért a zsigeri dolgok jönnek elő" - mondta Vágó Gábor (LMP) abban a vitában, amely az önkormányzatok hatásköréről szólt. Eredeti felvetés szerint a képviselőtestületek kezébe adnának egyes jogosultságokat, amivel az LMP-s képviselő szerint korlátoznák egyes ellenzéki polgármestereket, például Botka Lászlót. A szocialista politikus nyert az október polgármester-választáson, de a mögötte álló testületben nincs többsége.
A kormány képviselői szerint csak az önkormányzatok felelőtlen eladósodását akadályoznák meg azzal, hogy egyes hitelfelvételeknél a képviselőtestület beleegyezését is kötelezővé tennék. A válasz megnyugtatta az ellenzékieket, akik ezután támogatták az indítványt, miközben a gyors döntéshozatal miatt panaszkodtak. Hargitai János (KDNP) a "zsigeri" indulatok helyett a jóhiszeműség feltételezését kérte az ellenzéki politikustól.
A Nemzeti Erőforrás Minisztérium javaslata szerint módosítanák a nők 40 év munkaviszony utáni nyugdíjba vonulását olyan módon, hogy a befizetett járadékot úgy vennék figyelembe kifizetésnél, hogy nem csak a legalább 365 nap munkaviszonyt elérő éveket vennék figyelembe. A javaslat szerint nem ehhez, hanem az összes jövedelemhez (és az azután befizetett járulékhoz) kötnék a kifizetést.
Dancsó József (Fidesz) szerint albizottságot kéne létrehozni, amely az államadósság kialakulását vizsgálná. Rozgonyi Ernő (Jobbik) akkor támogatná a javaslatot, ha a kormányzat garantálja, hogy a szükséges információk rendelkezésre fognak állni. Dancsó József ezzel egyetértett. Vágó Gábor (LMP) nem csak a múltat, de a jelen folyamatokat is nyomon követné.
A költségvetési bizottság ülése után kisebb vita alakult ki Vágó Gábor, Veres János és Dancsó József között. Az ellenzéki képviselők azt vetették fel, hogy a monetáris tanács tagjait a gazdasági bizottság helyett miért nem a költségvetési fogja jelölni. Vágó Gábor szerint ez megerősíti azt a folyosói pletykát, mely szerint a költségvetési bizottságot megszüntetnék, azzal, hogy összevonnák a gazdaságival. Dancsó József láthatóan helyeselt, elismerte, hogy ebből valóban az következik, bár hozzátette, hogy az összevonásról nem hallott.
Veres János az [origo]-nak elmondta, hogy a jegybanki ügyek felügyelete a költségvetési bizottság kompetenciájába tartozik, nem a gazdaságiéba. Elmondása szerint ő ezt mondta Dancsó Józsefnek, Vágó Gábor felvetésére pedig valóban helyeslő választ adott a fideszes képviselő. Veres szerint a nemzetbiztonsági és a költségvetési bizottság elnöke hagyományosan ellenzéki, ebből az egyik most elveszhet.