Az európai uniós csatlakozás előtt álló nyolc közép-kelet-európai ország tőzsdéinek összesített kapitalizációja 61,5 milliárd euró volt 2002 végén, ami 5 százalékkal magasabb az egy évvel korábbinál; ez a globális tőkepiac vagyonának mindössze 0,3 százaléka - derül ki a Budapesti Értéktőzsde legfrissebb elemzéséből. A világ tőzsdéinek túlnyomó többségét tömörítő tőzsdei világszervezet adatai szerint a szövetség tagtőzsdéinek együttes kapitalizációja több mint 21 ezer milliárd euró.
A nyolc csatlakozó ország közül a varsói tőzsdén forgó részvények piaci értéke a legmagasabb, ami az ország gazdaságának méretéből adódik. Ha azonban a nemzeti tőzsdék GDP-hez viszonyított súlyát vizsgáljuk, akkor Észtország és Szlovénia áll az élen. A tallinni tőzsde kapitalizációja az ország GDP-jének a 34 százalékát, míg a ljubljanai tőzsdéé a 24 százalékát teszi ki. A Budapesti Értéktőzsde kapitalizációjának GDP-hez mért aránya 19 százalék, a varsói tőzsdéé pedig 14 százalék. Ezek a számok azt mutatják, hogy a gazdaságnak csak kisebb része képviselteti magát a régió tőzsdéin. Az Európai Unióban átlagosan a GDP 88 százalékát teszi ki a tőzsdei kapitalizáció.
A térség országaiban az elmúlt évben a tőzsdei forgalom bővülése volt jellemző, ellentétben a világpiaci tendenciával. A nyolc tőzsde 23 milliárd eurós összforgalma azonban így is eltörpül a jelentős európai tőzsdék forgalmától. A londoni börze forgalma mintegy 4 ezer milliárd eurót, a Euronext forgalma 2 ezer milliárdot, a frankfurti tőzsdéé 1200 milliárd eurót tett ki tavaly. Az EU kisebb, fejletlenebb piacai közül például Athénban a részvény-adásvétel közelítőleg megegyezett a nyolc csatlakozó ország teljes forgalmával.
A csatlakozás előtt álló országok tőzsdéin - egy-két kivételtől eltekintve - emelkedtek a részvényárak 2002-ben, míg a nemzetközi részvénypiacokat árfolyamcsökkenés jellemezte. Az uniós piac egészét jól reprezentáló FTSE Eurotop 100 index, amely az EU 100 vezető részvényét tartalmazza, az elmúlt évben 35 százalékkal csökkent. A legnagyobb drágulás a kisebb piacokon következett be, Ljubljanában és Tallinnban például 50 százalékkal nőttek a részvényárak. Prágában 16 százalékkal, Budapesten 14 százalékkal erősödtek az árfolyamok.