Példátlan büntetést mért a kormányra Brüsszel
![Matolcsy György, költségvetés, megszorítások, gazdaság](https://cdn.origo.hu/2023/12/n56S5bqvzbPZ-bq95i1fL41wtjSE5rkKz14HMGdPuSU/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzkxZjEwMzYzZjUzMzQxMmJiMmUzMjJhZTU3ZmUyY2I4.webp)
Az uniós pénzügyminiszterek szentesítették az Európai Bizottság három héttel ezelőtti ajánlását, amelyben 495 millió euró (forintban mérve mostani árfolyamon több mint 145 milliárd forint) kohéziós támogatás befagyasztására tett javaslatot a bizottság, de arról is határoztak, hogy a döntésüket azonnal felfüggesztik, ha június 22-ig a magyar kormány bizonyítani tudja, hogy leszorítja a költségvetési hiányt. A döntés annak ellenére megszületetett, hogy hírügynökségi jelentések szerint váratlanul nagy vita alakult ki a pénzügyminiszterek között a tanácsban.
Peter Attard Montalto, a Nomura bank vezető elemzője azt írta gyorsértékelésében, hogy szoros volt a szavazás, ugyanis a pénzügyminiszteri tanácsban az indítvány elfogadásához 255 szavazatot kellett összeszedni (minden országnak meghatározott számú szavazata van), és kedden pontosan 255 szavazat gyűlt össze a Bizottság indítványa mellett.
"Magyar kollégánk erős elkötelezettséget mutatott, hogy végrehajtják a szükséges reformokat" - mondta el Matolcsy Györgyre utalva a döntés követő sajtótájékoztatón Margrethe Vestager dán pénzügyminiszter, aki a soros elnök a pénzügyminiszterek tanácsában. Olli Rehn pénzügyi biztos azt mondta, hogy a költségvetés 0,5 százalékát érintő kiigazítást várnak Magyarországtól az idei költségvetésben. A korábban bejelentett intézkedések után ez további 120 milliárd forintos kiigazítást jelent idén. (A költségvetési politikai lehetőségeiről olvassa el korábbi cikkünket.)
Matolcsy: megszűnt a kettős mérce
Matolcsy György szerint a magyar nemzeti érdekek és az európai uniós értékek szempontjából egyaránt ésszerű megoldás született kedden Brüsszelben, az EU-tagországok pénzügyminisztereinek értekezletén a Magyarországgal kapcsolatos kezdeményezésekről. A miniszter szerint a döntéssel megszűnt az országgal szembeni kettős mérce.
Az ülés után újságíróknak nyilatkozva azt mondta, hogy "első ízben tapasztaltam miniszterként, hogy az EU-tagállamok legalább kétharmada kiállt Magyarország nemzeti érdekei mellett". Hozzátette: az ésszerű megoldás megszüntette a Magyarországgal szemben sokak által alkalmazott kettős mércét is. Úgy látta, az ülésen elismerték azokat az eredményeket, amelyeket Magyarország az államadósság csökkentésében, a szigorú költségvetési politikában, az EU-átlag fölötti gazdasági növekedésben és a bővülő foglalkoztatásban elért.
Az Associated Press szerint négy ország (Nagy-Britannia, Lengyelország, Ausztria és Csehország) lobbizott a döntés elhalasztása mellett, a Reuters pedig úgy tudta, hogy Németország és Ausztria támogatta volna a döntés későbbre tolását. A halasztás azért lett volna meglepő, mert a korábban a magyar kormány is biztosra vette az elmarasztaló döntést.
Az kohéziós forrásokat útépítésre, csatornahálózat fejlesztésére, szennyvíztisztítókra költötték eddig, így az ezeket megrendelő önkormányzatok és a kivitelező cégek bánnák leginkább a pénzek megvonását.
Túl nagy a hiány
Az EU történetében példátlan büntetést azért mérte Magyarországra Brüsszel, mert hazánk nem tett eleget a bizottság elvárásainak. Az uniós csatlakozásunk óta nyolcadik éve tartó - és ebben a tekintetben is páratlan hosszúságú - túlzottdeficit-eljárást akkor szüntette volna be Brüsszel, ha a magyar kormány a 2011-es költségvetési hiányt a GDP 3 százaléka alá szorítja, és a kilátások is olyanok, hogy a következő két esztendőben sem megy efölé a bűvös határ fölé a deficit, valamint az államadósság is minden évben csökken.
A hiánycsökkentést úgy kellett volna produkálni, hogy szerves, fenntartható módon következzen be, vagyis ne azért, mert egyszeri (például magán-nyugdíjpénztári vagyon államosítása) vagy átmeneti (például három évre kivetett szektorális különadók) intézkedéseket vet be a kormány.
Mind a három feltétel teljesítésével gond volt: tavaly ugyan az államháztartásban jókora többlet keletkezhetett, és idén a határon billeghet a hiány, de a bizottság legfrissebb előrejelzése szerint 2013-ban már újra túllépi a deficit ezt a kritikus határt. A költségvetés tavalyi és idei rendbe tétele nagymértékben támaszkodik egyszeri vagy átmeneti intézkedésekre, és amikor ilyeneket már nem helyezett kilátásba az Orbán-kormány (2013), akkorra újra 3 százalék fölé kúszhat a deficit. Az államadósság is csak 2010-ről 2011-re, és 2011-ről 2012-re apadhat, utána ez a mérséklődés elakad.
Egy kis megszorítás már elindult
A kormány sokáig nem hitte el, hogy Brüsszel erre vetemedik, ez magyarázhatja azt, hogy már csak az utolsó utáni pillanatban, a február 22-i bizottsági ajánlás megfogalmazása előtti nap késő délutánján hozta nyilvánosságra az Orbán-kormány újabb megszorító csomagját. Emiatt azonban Brüsszel akkor nem is tudta még figyelembe venni, nem tudta beárazni a kormány hirtelen hozott, az idei és a 2013-as évet is érintő kiigazító intézkedéseit.
Mostanra kiderült, ezzel az is a baj, hogy kevés: Brüsszel szerint a GDP fél százalékának megfelelő, vagyis durván 150 milliárdos takarékossági csomagra van szükség a kormány által vállalt 2,5 százalékos hiánycél eléréséhez idén, ezzel szemben a bejelentett intézkedéscsomag 30 milliárd forintos egyenlegjavuláshoz elegendő csak.
A jövő évre a csomagtól annak kidolgozása, részletezése, megvalósítása esetén 0,4 százalékos hiánycsökkenés remélhető, a bizottság e nélkül 3,6 százalékos deficitet vár, és arra biztatja a kormányt, meg se álljon a deficit a GDP 2,2 százalékáig - vagyis újabb 300-320 milliárdos megszorítást vár el az EU a kormánytól anélkül, hogy a pontos intézkedésekben megkötné a kabinet kezét. Csupán azt a feltételt támasztja a csomag minőségét illetően, mint eddig, vagyis hogy tartós lépések alkossák, ne tűzoltó jellegű intézkedéseket vessen be a kormány.