Eltűnhet az orosz szó Hévíz utcáiról
![Hévíz, oroszok, illusztráció](https://cdn.origo.hu/2023/12/2UT5rE7F29G2ZqtX33DLFExWPYmwtlSiTu3qMlO0MAo/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzUzMGNmMDk4NzU3ZTQ3ZmViMjE3NjA5ODIyZjEyNDk3.webp)
Az orosz turisták idén nyáron 30–50 százalékkal kevesebb külföldi utat foglaltak le, mint korábban. Az utazási kedv elsősorban a rubel leértékelődése miatt csökken, az orosz valuta egyre kevesebbet ér, ezért drágul a külföldi nyaralás. Az Oroszországgal szembeni szankciókra adott válaszként a Kreml is arra biztatja a lakosságot, hogy inkább belföldön, például a nemrég visszacsatolt Krím félszigeten töltsék a szabadságukat, és ez áttételesen már Magyarországnak sem jó hír. Az orosz turisták főleg Budapestet és a gyógyfürdőhelyeket kedvelik, például Hévízt, amelyet 2012 óta szinte elleptek.
A Balaton-közeli várost nem csak a gyógyfürdője miatt kedvelik, hanem azért is, jó minőségűek az autóutak, amelyeken az orosz léptékekhez képest villámgyorsan kiugorhatnak Bécsbe vagy Grazba, de elérhetik a szlovén vagy a horvát tengerpartot is. A nők akár sötétedés után és egyedül is nagyokat sétálhatnak a parkokban, de jók a borok, kedvelik a libamájat, és egyébként is minden jóval olcsóbb, mint Moszkvában.
Nem csoda, hogy a városka alaposan rá is mozdult az orosz turistákban rejlő üzleti lehetőségekre. Amint az korábbi riportunkból is kiderül, az ingatlanoson és az élelmiszerboltoson keresztül a fodrászig és a fogászig szinte mindenki összeteszi a két tenyerét az orosz kuncsaftért. Az ő kiesésük nagy érvágás lenne a településnek.
A Központi Statisztikai Hivatal becslése szerint a külföldi turisták 2013-ban 1200 milliárd forintot költöttek el Magyarországon. Az oroszok aránya (vendégéjszakák alapján) 5-6 százalék körül van, tehát durva becsléssel tavaly legalább 60–70 milliárd forintot hoztak hozzánk. Ám valószínűleg ennél még jóval többet is, mert – ahogy Papp Gábor, Hévíz polgármestere mondja – a szállodások szerint az orosz turisták 70–80 százalékkal többet költenek, mint nyugat-európai társaik.
Oroszországból főleg a 60 év alatti korosztály tagjai látogatják a magyar fürdővárost, tehát szó sincs arról, hogy csak a nyugdíjasok jönnének fürdőzni. Ennek köszönhetően fellendült a kereskedelem is Hévízen, különösen az exkluzív árukat, órákat, ékszereket lehet jobban eladni.
A KSH adatai egyébként azt mutatják, hogy az orosz turisták száma korábban évről évre nőtt, de ez a tendencia idén megtörni látszik, bár csekély növekedés még van, már korántsem akkora, mint korábban. Idén júniusban 3 százalékkal érkezett több orosz turista, mint tavaly júniusban, régebben a növekedés még 20–25 százalékos volt.
Papp Gábor azt mondja, egyelőre semmiféle visszaesést nem tapasztaltak az orosz látogatók számában. Hévízen egyébként még mindig több a német vendég, mint az orosz, bár az oroszok tovább maradnak, jellemzően legalább 12 éjszakát, míg a nyugat-európaiak csak hat-hetet. A sármelléki reptérre érkező közvetlen moszkvai járat kihasználtsága 90 százalék feletti, sőt, vannak olyan légitársaságok, amelyek chartergépek indítását is tervezik a forgalmasabb időszakokban, nyáron és karácsony körül.
A magyar szállodákban hagyományosan a német és az osztrák vendégek töltik el a legtöbb éjszakát, de tavaly az oroszok átvették a dobogó második fokát az osztrákoktól – mondja Kovács István, a Magyar Szállodák és Éttermek Szövetségének titkára. Az orosz látogatók száma az idén még nőtt, de már nem annyira, mint tavaly vagy tavalyelőtt.
Ha továbbra is csökken a beutazó oroszok száma, az átrendeződést indíthat el a magyar turizmusban – véli Bakó Balázs, a Magyar Utazásszervezők és Utazásközvetítők Szövetsége kommunikációs bizottságának tagja. Az utazási irodák és a Magyar Turizmus Zrt. egyébként is folyamatosan keresi a még kiaknázatlan piacokat, és a kieső orosz látogatókat Bakó Balázs elmondása szerint az arab országokból próbálják meg pótolni.
Papp Gábor is azt hangsúlyozza, mennyire fontos több lábon állni a turizmusban. Hévíz még az orosz piacon belül is próbál terjeszkedni, jelenleg a látogatók nagy része Moszkvából és a főváros környékéről érkezik. Elindult a Prága–Sármellék közvetlen repülőjárat, amellyel a cseh és a szlovák látogatók könnyebben juthatnak el a városba. A skandináv országok, különösen Svédország és Norvégia jelentenek még kiaknázható piacot Hévíz számára, ha csökkenne az orosz turisták száma, az északi látogatók pótolhatnák a kieső bevételeket.