A kialvatlanság nagyágyúi
![alvás, munka, laptop, manager, ember, férfi, computer](https://cdn.origo.hu/2023/12/yIbgu706QzMEiCBN6XM6tvHpSDp19G0SFIfzCyV_Dr8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzU5NWNlY2E0MzBkOTQ5ZDc5YmUzYzNmNzA0MDg3ZTgw.webp)
Egy ember átlagosan 200 ezer órát, vagyis az életének egyharmadát tölti alvással. Milyen sok pénzt lehetne keresni ennyi idő alatt, gondolhatja az elfoglalt vállalatvezető. A világ legnagyobb cégeinek és sok nagy országot is olyan emberek vezetik, akik beérik napi néhány óra alvással. Őket nevezik úgy, hogy a „sleepless elit”, mert sikereik mellett arról híresek, hogy minimális alvással is kiválóan helytállnak az élet minden területén.
A legismertebb példa Marissa Mayer, a Yahoo vezérigazgatója, aki a Google szóvivőjeként kezdte karrierjét. Mayer állítólag akár 130 órát is dolgozik egy héten, és sosem alszik napi 4-6 óránál többet. Négyhavonta azonban elvonul egy egyhetes vakációra, hogy feltöltődjön. Ilyen már szinte őrületes elszántság mellett nem meglepő, hogy 37 évesen kismamaként is ugyanezt az életvitelt folytatta. Barack Obama kevésbé szigorú magával, ő naponta 6 órát alszik, viszont elvárja személyzetétől, hogy vészhelyzet esetén azonnal keltsék fel. Ők lennének a követendő példa?
Ha az ember kicsit utánajár a témának, azt gondolja, hogy a kevés alvás a siker záloga. A sajtó valamiért szívesebben foglalkozik azokkal az ismert emberekkel, akik feláldozzák az alvást a sikerért. Valószínűleg mindenkinek jobban esik a tudat, hogy a sikernek ára van, ami persze többnyire igaz, de bőven találunk olyan példákat, akik ragaszkodnak a kiadós éjszakai alváshoz. Jeff Bezos, az Amazon vezérigazgatója például sosem adja alább 8 óránál, és meggyőződése, hogy ennek köszönheti sikeres üzleti döntéseit.
Sheryl Sandberg, a Facebook marketingigazgatója csak anyaként jött rá, mennyire fontos a pihenés. Azt vette észre a gyermekein, hogy ha eleget alszanak, akkor minden rendben velük, majd rájött, hogy a felnőttek is így működnek. Azóta már egy percet sem áldozna fel az alvásidejéből a munkáért vagy a pénzért. Warren Buffett, a világ egyik leggazdagabb üzletembere is azt hirdeti, hogy sose áldozzuk fel a jól megérdemelt pihenést a munka vagy a pénz oltárán. Állítólag amikor a kilencvenes években tanácsadóként érkezett a Salomon Brothers befektetési céghez, akkor is az volt az első javaslata a New York-i iroda dolgozóihoz, hogy menjenek haza aludni.
Már a kilencvenes évek végén is arról cikkezett a Wall Street Journal, hogy a sikeres vállalkozók körében az alvás az új státusszimbólum, mivel kevesen engedhetik meg maguknak. Dr. Purebl György alváskutató, a Semmelweis Egyetem Magatartástudományi Intézet igazgatóhelyettese szerint az alváshiány és az amiatt kialakuló egészségügyi problémák a civilizációnk betegségei. „Sokan belekényszerülnek ebbe az életvitelbe, rohannak, túlhajtják magukat, miközben kevés időt szánnak a feltöltődésre. Bizonyos cégek pedig megfizetik az embereket azért, hogy vállalják az ezzel járó testi és lelki kimerültséget. Az ilyen munkát végző emberekre használja az angol nyelv a money-rich, time-poor kifejezést” – mondta a szakértő az Üzletrésznek.
Valójában nagyon kevesen vannak azok, akik nem sínylik meg a napi néhány óra alvást, és bár mindenkinek eltérő az alvásigénye, idővel visszaüt, ha a pihenést hátrasoroljuk. Az alvás hiánya olyan egészségügyi problémák kialakulásában játszik szerepet, mint a szív- és érrendszeri betegségek, a depresszió, az elhízás, és ezáltal a 2-es típusú cukorbetegség. Ezek mindenkinél máskor jelentkeznek: van, akinél hónapok, másoknál évek telnek el anélkül, hogy bármilyen tünet kialakulna. Azoknál az embereknél, akik 5 óránál kevesebbet vagy 10 óránál többet alszanak, magasabb a halandósági mutató. Az egészséges intervallum tehát a kettő között van.
A gyakori tévhittel ellentétben az éjszakai alvást nem pótolja sem a napközbeni rövid szunyókálás, sem a relaxáció. Ilyenkor átmenetileg éberebb állapotba kerülhetünk, de idővel megint ránk tör a fáradtság. Sokan alkalmazzák Marissa Mayer módszerét: hét közben túlhajtják magukat, majd amikor idejük engedi – például hétvégén – megpróbálják behozni. „A fiataloknál még működik a bepótló alvás, mert alvásukat még erősen befolyásolja az alvásadósságon alapuló szabályzó rendszer. 35-45 éves kor felett azonban már a bioritmus szabályozza az alvást, vagyis aki hét közben nem alszik eleget, az hétvégén sem tudja bepótolni. Náluk kevésbé működik az alvás-ébrenléti ritmus (a homeosztatikus alvásszabályzás), amely egyszerűen annyit jelent, hogy ha elfáradtam, alszom, ha kialudtam magam, felébredek” – tette hozzá az alváskutató.
Dr. Purebl szerint a stressz csökkentése kulcsfontosságú az alvás mennyiségének és minőségének javításában. Ebben a rendszeres testmozgás is segíthet. Aki úgy érzi, hogy nincs ideje alvásra, az valószínűleg sportra sem szán időt, ami súlyos hiba. A mozgásszegény életmód is összefügg az alvászavarokkal. Ez még egy ok arra, hogy heti néhány alkalommal átmozgassuk a testünket.
A jó alvást az is segíti, ha ügyelünk néhány apró dologra lefekvés előtt. Egyrészt fontos, hogy minden nap nagyjából ugyanabban az időben feküdjünk le. Aki hajlamos a gép vagy a tévé előtt ragadni, annak érdemes emlékeztetőt beállítani, amely jelzi, hogy ideje lefekvéshez készülődni. Készüljünk rá az alvásra: lefekvés előtt már ne foglalkozzunk munkával, ne olvassunk emaileket, inkább kapcsoljunk ki egy kellemes fürdővel vagy olvasással. Mielőtt ágyba bújunk, szüntessünk meg minden zaj- és fényforrást a szobában. Éjszaka pedig tartsuk az ágytól távol a telefont, hogy a jelzések ne zavarhassák meg a pihenést. Aki nem bírja ki, hogy ne használjon táblagépet az elalvás előtti órákban, mindenképpen telepítsen rá esti fényszűrő alkalmazást, amely a naptári naplemente órája után lecsökkenti az alvás gátló hideg fények kibocsátását az eszközből.