Az MNB meg akarta lepni a piacokat
![Nagy Márton MNB Magyar Nemzeti Bank](https://cdn.origo.hu/2023/12/nu0ahGvCS4Kk7aH4FmDmiWK0Ds87FnJfXXK00jXMLYs/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzllYjcyNDk3OWRiNzQ5NDZiZWYyODc0NDQ2MzJhYjA3.webp)
„Meg akartuk lepni a kamatcsökkentési ciklussal a piacot" – mondta Nagy Márton, aki szerint a jelenlegi inflációs várakozások mellett megvan a mozgástér egy újabb kamatcsökkentési ciklusra.
A jelenlegi inflációs környezet szerinte teret ad arra, hogy az MNB újabb monetáris enyhítéseket hajtson végre.
Megváltozott az inflációs környezet, ahogy a külső inflációs környezet is meglepetésekkel terhelt a jegybank alelnöke szerint. Nagy Márton elmondta, hogy Magyarország sérülékenysége is csökkent, ezek pedig mind abba az irányba hatottak, hogy az MNB monetáris enyhítéssel éljen. Erre kétféle eszköze van a jegybanknak – konvencionális (például az alapkamat) és nem konvencionális (például az önfinanszírozási program) –, és csak az volt a kérdés, hogy melyikhez nyúljon az MNB.
Tavaly július óta – amikor is 1,35 százalékra vágták az alapkamatot – hosszú időn keresztül nem konvencionális lépésekkel élt az MNB, így például az önfinanszírozási programmal vagy az épp kivezetés alatt álló növekedési hitelprogrammal (nhp).
Ezek hatékonysága csökkent Nagy Márton szerint: az önfinanszírozási program keretében is egyre többet vásárolnak a bankok, így annak csökken a hatása, csökken a hatékonysága. Ezeknek akkora hatása már nincsen a hozamgörbékre az alelnök szerint.
Az még kérdéses, hogy hány lépés lesz, és hol lesz a vége a kamatcsökkentésnek"
– jelentette ki Nagy Márton.
A jegybank nemcsak kamatot vágott kedden, de a kamatfolyosó szélességét is megváltoztatta, amelynek a tetejét az alapkamat +25 bázispontban, míg az alját az alapkamat -125 bázispontban határozták meg.
Módosultak a különböző jegybanki kamatok is: így például az egyhetes hitel kamata 1,6-ról 1,35 százalékra, míg az egynapos hitel kamata 1,45 százalék lett.
„Kamat- és árfolyamcél cél nincsen, csak inflációs” – jelentette ki az alelnök.
A kamatlábat olyan szintre kell csökkenteni, ami konzisztens az inflációval”
– mondta Nagy Márton, aki szerint a kamatszintet úgy próbálják belőni, ami tartós tartásra alkalmas.
A tartalékrendszeren is változtatott a jegybank: a kereskedelmi bank alapkamaton tarthatja az MNB által vezetett tartalékszámláján a kötelező rátának megfelelő összeget, az ezen felüli összegre – azaz, ha „túltartalékolnak” a bankok – április 7-től viszont az eddigi nulla százalékos kamat -0,05 százalékra változik, vagyis
a kereskedelmi bank fizet a jegybanknak erre a betétre.
Az MNB az egynapos betéti rátát negatív tartományba, -0,05 százalékra, míg az egynapos hitelrátát 1,45 százalékra csökkentette kedden. Magyarországon tavaly februárban engedélyezték a negatív kamatokat.
„Nagyon nagy figyelmet fogunk fordítani a BUBOR-piacra" – jelentette be Nagy Márton. Mint elmondta, a jegybank elindított egy programot a legnagyobb magyarországi bankokkal.
A BUBOR-t referenciakamatként használják a lakossági és vállalati hitelezésnél. Ennek a kamata az alapkamathoz van kötve – ezen változtatna az MNB. A jegybank szerint a BUBOR-nak mozognia kellene a kamatfolyosón belül, de ez Magyarországon nem történik meg, tapad az alapkamathoz.
Nagy Márton szerint ezért
a BUBOR nem teljesíti a bankközi kamatláb funkcióját.
Így az MNB arra kéri a bankokat, hogy az 1 hónapos és a 3 hónapos BUBOR-piacon az első 12 legnagyobb bank kötelező árképzést csináljon.
„Ahhoz, hogy mozogjon a BUBOR-kamat, piacot kell építeni" – közölte Nagy Márton, aki elmondta azt is, hogy ennek
az árjegyzése április elején kezdődhet el.
Az alelnök szerint ez a monetáris politika szempontjából fontos lesz a későbbiekben, de egyelőre még csak a piacépítés zajlik.