A brit bankok elveszíthetik a kontrollt a pénzügyi szektor fölött
![politics referenda Horizontal CITY SKYSCRAPER](https://cdn.origo.hu/2023/12/Fa-VtQWBxzr4mwRDfI5gUXPxmz9rhELFn3mnFHdANRA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2Y3OTZmMTIyMGFlZTRjMzdiYzljYjRkNjY3YTk2ZDQy.webp)
Eddig ugyanis azért lobbiztak, hogy Nagy-Britannia uniós kilépése után is megtarthassák pénzügyi útlevelüket, azaz ugyanolyan szabadon működhessenek tovább a közös európai uniós piacon (plusz az Európai Gazdasági Térség további országai, azaz Izland, Liechtenstein és Norvégia) területén, mint eddig.
Egyre valószínűbb, hogy ez a terv nem fog sikerülni.
Az Európai Unió ugyanis olyan feltételeket szabott az útlevelek megtartásához, amelyek politikailag gyakorlatilag okafogyottá tennék az egész brexitet:
az ország maradjon az EU-s költségvetés befizetője, és engedje a munkaerő szabad áramlását.
A City B terve az úgynevezett equivalent, azaz az egyenlő bánásmód elvére épül. Ezt a jogot az Európai Bizottság adhatja egyes bankoknak. A lényege, hogy a bank gyakorlatilag uniós pénzintézetként működhet a tagországokban, ha hazája pénzügyi és jogrendszere nagyjából megegyezik az unióéval.
Az EU több amerikai banknak is biztosította már ezt a jogot.
„Ez megvédene minket és a fogyasztóinkat is a kontinensen – mondta Miles Celic, a CityUK vezérigazgatója. – És nemcsak az Egyesült Királyság járna vele jól, hanem az Európai Unió is.”
Persze azért ezzel a megoldással kapcsolatban is vannak komoly aggályok. A bankokat leginkább az aggasztja, hogy egy ilyen megállapodást Brüsszel bármikor felmondhat, ha a bank származási országa és az EU között valamilyen jogszabályváltozás miatt eltérés keletkezik.
Szóval nehéz vele hosszú távra tervezni,
ráadásul az uniós jogszabályban megfogalmazott „equivalent”-megállapodások nem terjednek ki minden pénzügyi szolgáltatásra.
A politikusoknak inkább amiatt főhetne a fejük, hogy egy ilyen megoldással
az ország gyakorlatilag elveszítené pénzügyi-jogi szuverenitását,
hiszen csak akkor van értelme belevágni, ha hosszú távon készek harmonizálni saját jogrendszerüket az unióéval. Ez az igazodási kényszer pedig visszalépés lenne az uniós tagsághoz képest, hiszen eddig is igazodni kellett, viszont az uniós jogszabályalkotásból legalább ki tudták venni a részüket a britek.
Mark Carney, a Bank of England kormányzója úgy fogalmazott, hogy egy meggondolatlan megállapodással a britek elveszíthetik a kontrollt saját pénzügyi szektoruk felett.