Kína összekötné a Csendes- és az Indiai-óceánt
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/1dxbgyKX6kCMiLNxWHGcFt0K0nFRkXRZSQqIrNhavgc/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzk5YWQ0MTdhMzM3ODQzNGFiNDM0MGJhYTc5MzY4NTZh.webp)
Maga a terv már 2009-ben fölmerült, és hogy azóta az építkezések nem kezdődtek el, a thai kormányon múlt. Kína megfelelő fedezettel rendelkezik a közel 30 milliárd dolláros projekthez. Napjainkban a kínai kereskedelem jelentős része – például az olajimport 80%-a – a keskeny Malaka-szoroson keresztül érkezik (legkisebb átmérője 3 km), ami az Indonéziához tartozó Szumátra szigete és Malajzia közt található. A szoros végén található Szingapúr, ami sokat köszönhet fekvésének.
A Maláj-félsziget keskeny „nyaka" Thaiföldhöz tartozik, itt található az ismert üdülőhely, Phuket is. A Kra-csatorna az Andamán-tengert kötné össze a Thaiföldi-öböllel, átvágva a Maláj-félsziget keskeny, Thaiföldhöz tartozó részét. Az építkezés egyébként nagyjából tíz évet venne igénybe és tízezer embernek adna munkát.
Egyesek az évszázad építési vállalkozásának is nevezték.
A csatorna megépülésével nagyjából 1200 kilométernyi tengeri út lenne megtakarítható, és a részben tehermentesített Malaka-szoroson is gyorsabb lenne az áthaladás. A költségek viseléséért cserébe valószínűleg Kína különböző jogokat kérne, és egy ideig mindenképp övé lenne a csatorna, hiszen Thaiföld önerőből nem tudja a projektet véghez vinni.
Viszont a thai kormány egyelőre nem támogatja az ügyet. Ennek oka, hogy Dél-Thaiföldön jelentős létszámú muszlim kisebbség él, akik szeparatista nézeteket vallanak. Az országrész „levágása" Thaiföldről valószínűleg felerősítené ezeket a tendenciákat. Ugyanakkor jelentős a thai társadalmon belül a projekt támogatottsága, és a hadsereg is mellette van, hiszen a csatorna jobb lehetőségeket biztosítana a hadiflottának is. 2015-ben már aláírtak egy előzetes megállapodást, de ez a szerződés különös körülmények közt négy napon belül felmondásra került a thaiföldi fél részéről.
A kínai gazdaság fejlődését olyan mértékben gátolja a Malaka-szoros szűkössé vált kapacitása, hogy már jelenleg is próbálja valahogyan orvosolni a helyzetet. Az India-óceán felől érkező hajók kirakják az árut Pakisztánban vagy Mianmarban, és innen szárazföldi úton szállítják Kína felé. Ennél a megoldásnál sokkal előnyösebb lenne a Kra-csatorna, amelynek Kína számára hadászati szempontból is jelentősége van. Az már eldőlt, hogy az USA-t megelőzve belátható időn belül Kína lesz a világ legerősebb gazdasága, de hosszú távon arra törekszik,
hogy a világ legerősebb hadserege is a kínai legyen.
Ennek megfelelően Kína erőteljesen fejleszti a hadiflottáját, amely a Kra-csatorna megépülése után nemcsak a Csendes-, hanem az Indiai-óceánt is uralni tudná.