A tengeri energiarobotok extrém környezetben is bevethetők lesznek
![olajfúrótorony Norvégia](https://cdn.origo.hu/2023/12/dIcvxjUYSGhEVna3Arq3uB-PXM8ZCygWcqHPi0L9cWM/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2U2OWVlODFmNTcxNTRmODg5ZTA1NjgxYTU1ZmYzNzkw.webp)
Orca Hub annak az összefogásnak a rövidítése, amelyben a legjobb brit egyetemek vesznek részt azért, hogy kifejlesszék a jövő robot-tengeralattjáróit. A kutatói hátteret az angol felsőoktatás krémje adja, a fejlesztőcsapat az Imperial College London, az Oxford és Liverpool University, az Edinburghi Robotikai Központ és ottani egyetem, valamint a Heriot-Watt University munkatársaiból alakult meg.
A robottechnológiák tengeri alkalmazásának fejlesztésére felállt fejlesztői csapatot több mint harminc iparági és innovációs szereplő is támogatja.
A projekt hatalmas, 36 millió eurós (közel 11 milliárd forint) kezdőtőkével indult el.
Célja, hogy olyan robottechnológiai megoldások szülessenek, amelyek a tengeri energiatermelő létesítmények karbantartását és felügyeletét, egyszerűbbé és hatékonyabbá teszik.
A fejlesztők nem kisebb célt tűztek ki maguk elé, mint azt, hogy a robottechnológiát ötvözzék a mesterséges intelligenciával. Szeretnék ugyanis elérni, hogy
az elkészülő eszközök akár teljesen önállóan vagy emberi felügyelet mellett hozzanak döntést egy karbantartási vagy javítási feladattal kapcsolatban.
A cél olyan univerzális eszközök fejlesztése, amelyek eredményesen alkalmazhatók a többféle tengeri energiaplatformokon. Az olajfúrók mellett, elsősorban a tengerbe telepített offshore szélerőműveknél kívánják hasznát venni a készülő új megoldásoknak.
Mint a projekt induló tőkéjének nagysága mutatja, a fejlesztések nem csak technológiai újdonságot kell hogy jelentsenek. Az illetékesek komoly gazdasági vonatkozásokkal számolnak megtérülése kapcsán.
Különösen az Észak-tenger elöregedő létesítményeit drága karbantartani illetve lebontani, miközben az olaj ára leesett, a megújuló offshore energia pedig egyre olcsóbb lesz"
- mondja David Lane professzor, a Heriot-Watt University munkatársa, egyben a projekt felelős vezetője.
A professzor hangsúlyozta, a fejlesztéseket az is motiválja, hogy megoldást találjanak az élőmunkaerő problémájára. Szerinte ugyanis azok
a munkavállalók, akiknek komoly tapasztalatuk van a tengeri platformok üzemeltetési-karbantartási feladataiban, egészen egyszerűen kiöregednek.
A fiatalabbak pedig szívesebben dolgoznak a szárazföldön, amely jóval kevésbé veszélyes munkakörnyezet a tengeri vizekhez képest.
A fejlesztők számára az is fontos szempont, hogy az eszközök olyan tengeri környezetben és feltételek között is alkalmazhatók legyenek, amelyekben emberek nem dolgozhatnának biztonságosan.