Zónázás: megindult a marakodás Afrika szarváért
![dzsibuti szabadker. zóna, Djibouti International Free Trade Zone](https://cdn.origo.hu/2023/12/_1XxlrGV6tWyswNhedACcfdk-4Poo_VOQy9txBxM_dg/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzU4MmQwZDFlMDIyYzQ3Mzg5OGM5NTZkZmM3MmRhNTYz.webp)
A tét továbbra is az, melyik szereplőnek lesz igazi befolyása Afrika szarván a Vörös-tengeren zajló kereskedelemre. Ennek kulcsfontosságú eleme a most átadott, hatalmas szabadkereskedelmi zóna Dzsibutiban.
Ahogy az Origo ebben a cikkében bemutatta, a kicsiny, szegény afrikai ország, Dzsibuti, gazdasági teljesítményét elsősorban stratégiai elhelyezkedésének köszönheti. Afrika szarvának parányi állama több nagyhatalomnak is fontossá vált a közelmúltban.
Dzsibutira – és Kínára – most egy dubai vállalat rágott be, méghozzá azért, mert
az afrikai állam kihagyta őket a nemrégiben átadott, a kontinens legnagyobb kereskedelmi zónájának üzemeltetéséből.
A DP World neve talán nem cseng ismerősen, ám a dubai elit érdekeltségébe tartozó cég igen fontos szereplője a tengeri kereskedelemnek.
Ahogy az Africanews írja, a DP több mint negyven országban, 78 kikötőt üzemeltet, és érvényes megállapodásuk van jemeni és szomáliai portokra is.
Egy héttel a terület első ütemének átadása után már jelezték, nem hagyják annyiban a dolgot, és jogi eszközökhöz nyúlnak.
A vállalatnál azt mondják, Dzsibuti először akkor járt el megkérdőjelezhetően velük szemben, amikor februárban egy 50 évre szóló megállapodást rúgott fel a céggel, ami a fővárostól 5 kilométerre lévő Doraleh konténerterminál üzemeltetésére vonatkozott.
A DP-nél azt is vitatják, hogy Dzsibutinak egyáltalán volt-e joga új szerződést kötni erre a területre – ahogy azt megtette nem sokkal később egy kínai céggel.
Az afrikai fél ugyanakkor azt mondja, a DP kapcsán gyanús lett, hogy nemzetbiztonsági szempontból veszélyes manővereket végeznek a háttérben, ezért jobbnak látták kiebrudalni őket.
Most pedig a szabadkereskedelmi zónánál fordítottak nekik hátat, és inkább néhány kínai társasággal állapodtak meg az afrikaiak.
A dubaiak álláspontja szerint ez jogos üzleti érdekeiket sérti, és minden lehetséges jogi eszközzel küzdeni fognak vélt igazukért.
A DP-nél azt is nehezményezik, hogy korábban bírták Dzsibutiváros ígéretét arra, hogy új tengeri beruházásoknál ők kapják meg az üzemeltetési feladatokat a terminálokra.
A kikötőmenedzser cég azt jelezte, minden lehetséges megoldást bevetnek arra, hogy a kínaiak helyére ők kerülhessenek vissza Afrika szarvánál, ideértve a kontinens legnagyobb szabadkereskedelmi zónáját is. Egyben jelezték, akár nemzetközi bíróságokig is elviszik az ügyet, ha szükséges.