Ezekbe fektetnek most a szupergazdagok
![befektetés siker luxus gazdagság hangulat](https://cdn.origo.hu/2023/12/lCTqqYrN1UhrRt5p5MJoE-defQX99lKVn-CSTQS-bb8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzVjZTI2NTg1ODRhYjQzODg5Zjk2ZDEzYzI2MzAyNjc3.webp)
A jövőben még több pénzt tolhatnak a magántőke-befektetésekbe a világ leggazdagabb családjai, miután ez az eszközosztály nagyban hozzájárult ahhoz, hogy a szupergazdagok vagyona átlagosan 15,5 százalékkal bővüljön a befektetéseknek köszönhetően – írja a CNBC egy friss felmérés alapján. A kutatást a svájci UBS bank végezte el, összesen 311 családi cég bevonásával, melyek egy vagy több gazdag család vagyonát kezelik (family office).
A magántőke-befektetések tavalyi erős teljesítménye azt követően jött össze, hogy 2016-ban a befektetésekből származó átlagos vagyongyarapodás 7 százalékos volt.
Tavaly a fejlett piaci, tőzsdén jegyzett részvények átlagosan 23, a feltörekvő piaci papírok pedig 38 százalékot hoztak.
Eközben a magántőke-befektetések (vagyis a tőzsdén nem jegyzett, de már nem indulási szakaszban lévő vállalatokba történő befektetések) 18 százalékos hozamot értek el – mutatta ki a felmérés.
Az idei évre vonatkozó válaszokból az látszik, hogy a családi irodák úgy számoltak, a közvetlen kockázati tőkebefektetések, illetve a magántőke-befektetések jelentik majd a legerősebb (13 százalékos) hozamot. Ezeket követik a magántőke-alapok 11 százalékkal, majd a közvetlen ingatlanbefektetések 8,4 százalékkal.
A tavalyi év azonban azért volt jelentős, mert a UBS közlése szerint ezek a családi irodák a legerősebb hozamot érték el, mióta a bank öt évvel ezelőtt elkezdte a mérést.
Ez a teljesítmény visszatükrözi a bikapiacot, illetve azt, hogy a családi irodák képesek voltak hosszabb távban gondolkodni és kihasználni a likviditásbőséget
– mondta Sara Ferrari, a UBS Global Family Office csoportjának vezetője.
A magántőke-befektetések különlegessége, hogy itt a befektető általában évekre előre leköti a kockáztatott pénzét, míg egy tőzsdén jegyzett vállalatba történő befektetés esetében az értékpapír könnyen és gyorsan eladható.
A felmérés adatai szerint az átlagos portfólió 808 millió dolláros, és az alábbi allokáció szerint állt össze: 28 százalék tőzsdén jegyzett értékpapír (ebből 6 százalék feltörekvő piaci részvény), 16 százalék fix hozamú befektetés, végül 46 százalék „alternatív" befektetés, beleértve a magántőke-befektetéseket, valamint az ingatlanokat is.
További 3,3 százalékos arányt tettek ki a nyersanyagok, míg a szupergazdagok átlagosan 7 százaléknyi befektetett vagyont tartottak készpénzben. Érdekes azonban, hogy
a hedge fundok népszerűsége tovább csökkent.
Az igen kockázatosan és magas költségekkel működő hedge fundok allokációja mindössze 5,6 százalékos volt az átlagos portfólióban.
Ez elsősorban annak tudható be, hogy az elmúlt években folyamatosan relatíve gyenge teljesítményt nyújtottak a fedezeti alapok, legalábbis ahhoz képest, hogy ezek a cégek igen magas költségekkel dolgoznak. Azok körében viszont, akik befektetettek hedge fundokba, az úgynevezett long-short módszer volt a legnépszerűbb (19 százalékkal). Az ilyen alapok egyszerre tudnak fogadni egy részvény árfolyamának esésére és növekedésére. A második legnépszerűbb a Global Macro volt (13 százalékkal), amely makrogazdasági trendekre köt fogadásokat.