Üresen áll a világ leghosszabb, 15 milliárd dolláros tengeri hídja
![A világ leghosszabb tengeri hídja épült meg Hongkong és Makaó között](https://cdn.origo.hu/2023/12/sJvStToWWhWJh3H3QU4yDywyXpydxlCihR8drFMPUE0/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzhlZjc4OWI5ZTAzODQ1YWFhOWU3ZDdhMTA1ZTM5Zjll.webp)
Megfenekleni látszik Peking grandiózus terve Hongkong és Kína gazdaságának a jelenleginél szorosabb összekapcsolására, mégpedig azért, mert nem használják a speciális státuszú területet a kínai szárazfölddel összekötő, rekordhosszúságú tengeri átkelőt, sem a lakosok, sem a cégek - írja az Asia Times.
Ahogy az Origo akkor megírta, a hidat tavaly októberben, látványos avatási ünnepség keretében adták át a forgalomnak.
A világ leghosszabb tengeri hídja Hongkong és Kína között húzódik, valamint Csuhaj és Makaó városokkal köti össze a szigetekre épült, különleges övezetnek számító városállamot.
A kilenc év alatt elkészült projekt összekapcsolja az ázsiai gazdasági és pénzügyi metropoliszokat a dél-kínai Kuangtung tartomány fejlődő területével, ezzel egy nagy gazdasági régiót hoz létre a Gyöngy-folyó deltájában. Ennek mintájául az amerikai metropoliszok, mint például San Francisco, New York környezetében kialakított, komoly gazdasági erőt koncentráló, urbanizált térségek, illetve Tokió szolgált Hszi Csin-ping kínai elnök számára.
A beruházás költsége 15,3 milliárd dollár, azaz mintegy 4300 milliárd forint volt.
Úgy tűnik azonban, megtérülésére még várni kell.
Az elképesztő hosszúságú, emiatt gyakran a horizonton túl a semmibe vesző hidat a kezdeti érdeklődés után alig használják.
Kiderült ugyanis, hogy a működési és használati szabályokat nem igazították még ahhoz, hogy a híd két végén lévő potenciális használóknak meghozzák a kedvet az igénybevételhez. Vagy az ehhez szükséges engedélyek beszerzése nehézkes, vagy egyszerűen még nem is tudják azokat igényelni az autótulajdonosok. Emellett a hídra kivetett úthasználati díjak is magasak. Szintén bizonytalanság mutatkozik az áruforgalmat érintő vámszabályok kérdésében is, ennek tisztázása nélkül viszont a cégek nem tudnak kiszámíthatóan fuvarozni azon.
A hatalmas híd útjának üres sávjai arra késztették a hongkongi vezetést, hogy azt kérjék Pekingtől, vizsgálja felül és alakítsa át az igénybevételre vonatkozó szabályokat.
Leung Chun-ying, aki egykor a városállam egyik magas rangú tisztségviselője volt, és most a Kínai Népi Politikai Tanácsadó Konferencia, az ország politikai jogalkotási testületének alelnöke, azt javasolta nemrég, hogy Hongkongból minden járműnek szabad áthaladást kellene biztosítani az anyaföld irányába. Ám Kantonból csak erősen szűrt forgalmat szabad Hongkong irányába engedi. Lévén a speciális jogállású területen már így sincs elég hely.
De nem pusztán a hatalmas, határokon átnyúló közlekedési infrastruktúra kihasználatlansága a probléma.
A jogalkotóknak hamarosan az állampolgárok nyilvántartásának harmonizációját is meg kell oldaniuk. Így Leung egy sencseni konferencián javaslatot tett arra, hogy a Hongkongban élő, de kínai származású lakosok kínai személyazonosító igazolványt kapjanak, valamint támogassák szárazföldre való utazásaikat. Hozzátette azt is: ezek a javaslatok nem kell hogy félelmet ébresszenek a hongkongiakban, mert Pekingnek nincs szándékában hogy csorbítsa a terület viszonylagos politikai önállóságát.