Nagy gond lehet abból, hogy egyetlen országtól függ a napelemek gyártása
![Napenergia, napelem](https://cdn.origo.hu/2023/12/3nHXdA1RJQ_JyeZg1ByLT_3KyObzJFf3-Qc_tnyE_Jc/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzEwYTllZTA5ZWQ2ZTQzNTE5ODc1MTRlZGE0N2ZlMDcw.webp)
A Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) jelentése megállapította, hogy Kína jelentős szerepet játszott abban, hogy csökkentek a napelemes energiatermelés költségei az elmúlt években.
Ezzel együtt viszont Kína sokkal gyorsabban építette ki a napelemes ellátási láncát, mint a világ más országai.
Vagyis jelenleg az ellátási lánc erőteljesen Kínában koncentrálódik, ami a szervezet szerint kockázatokat is jelent – írja az Oilprice.com.
Az IEA hangsúlyozza, hogy a probléma megoldása nem könnyű feladat. Kína ugyanis az elmúlt tíz évben mintegy 50 milliárd dollárt költött új napelemes kapacitások fejlesztésére,
ami tízszerese például az európai beruházásoknak.
Mindez pedig mára azt eredményezte, hogy a napelemek gyártási kapacitásának (az ellátási lánc egészét tekintve) több mint 80 százaléka Kínában koncentrálódik – hangsúlyozta a jelentés.
Tovább erősítette Kína szerepét, hogy az állami támogatásoknak is köszönhetően a napenergia termelésének költségei az elmúlt évtizedben több mint 80 százalékkal csökkentek. Ennek köszönhetően pedig Kína a napelemmodulok hatalmas exportőrévé vált a világon.
Csak tavaly az ország 30 milliárd dollárt keresett a napelemmodulok exportjából, ami ország elmúlt öt évben mért külkereskedelmi többletének közel 7 százalékát tette ki.
Ez a koncentráció azonban bármely ellátási láncban súlyos sebezhetőséget jelent – emelte ki Fatih Birol, az IEA vezetője.
Ha ugyanis Kínában esetleg egy természeti katasztrófa, vagy bármilyen más, előre nem látható esemény korlátozza a termelést, az világszerte visszafogná a tiszta energiára történő átállást.
Birol hozzátette, elsősorban az ellátási lánc globális diverzifikálására lenne szükség, hogy ezzel enyhíteni lehessen a kínai termeléstől való függést.