A beruházás a Magyarország szomszédságában zajló háború idején a rezsicsökkentés megvédése és a honvédelmi célok teljesítése érdekében szükséges költségvetési intézkedésekről szóló kormányhatározat – nevezetesen a beruházási stop – alól mentesül, de csak azzal a feltétellel, hogy a vállalkozási szerződés szerint a teljesítés csak 2025-től kezdődően merülhet fel. Vagyis az új Duna-híd konkrét építése az idén még biztosan nem fogja terhelni a költségvetést.
Ez lesz minden idők legnagyobb összegéből megvalósuló hídépítése Magyarországon: a beruházásra a 2024–2031. évek vonatkozásában a kötelezettségvállalás mértéke összesen legfeljebb 389, 3 milliárd forint
- emeli ki a Világgazdaság.
Természetesen ez az összeg nem egyszerre jelentkezik a kiadási oldalon, hanem szétterül a következő években, a következő módon:
A kormány megbízta a pénzügyminisztert, hogy az építési és közlekedési miniszter kezdeményezésére a beruházás előkészítési és megvalósítási feladatainak ellátása érdekében gondoskodjon még ebben az évben kettő milliárd 2 forint többletforrás biztosításáról az állami közútfejlesztési beruházások jogcímcsoport terhére.
Ahogy az Origo korábban megírta,
a projekt részeként épülő modern Duna-híd az ország úthálózati fejlesztésében is jelentős előrelépés, miután közúti kapcsolat létesül az M6 autópálya és az 51-es út között.
A Duna-híd 3 darab azonos szerkezeti rendszerű, de különböző támaszközű, hálós elrendezésű, függesztőrudakkal tervezett acél ívhíd lesz. Megépülése után a két városrész kapcsolata szorosabbá, az átközlekedés gyorsabbá és egyszerűbbé válik, a jelenleg a dunai átkelésre használt komp használata megszűnhet.
A távlati célok között a déli, országos közúti gyorsforgalmi gyűrű bekapcsolódó elemeként is funkcionálhat, összekötve a sugár irányú gyorsforgalmi infrastruktúra elemeket, valamint a déli határ mentén elhelyezkedő városok (Pécs, Mohács, Baja, Szeged) ipari súlypontjait.