Elitalakulatok védték a kiszáradó esőerdőt
![esőerdő](https://cdn.origo.hu/2023/12/m-RcmWnZStpBX9gcBbAeaAsUOcbf-gD9Kd2Vy0FTOgc/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzkwZDhmM2JiNjU5ZjRhMGRiNDlkOGUzZWFjNDE4Y2I4.webp)
A brazil rendőrség elitalakulatainak kellett védeniük azokat a szakembereket, akik decemberben végeztek összehangolt hatósági ellenőrzést két nemzeti parkban az Amazonas őserdejében. Az akció célja az illegális fakitermelési helyszínek felderítése volt két védett erdőségben, Trairaóban és Riosinho de Afrisióban.
A sokszor illegális fakitermelés miatt szárazabbá vált az Amazonas-medence éghajlata
A száraz évszak egyre hosszabb az Amazonas medencéjében ott, ahol már kiirtották az őserdőt. A több éven át elhúzódó, erős szárazságok azokat az erdőségeket is károsítják, amelyeket még nem érintett a fakitermelés, továbbá nő az esélye az erdőtüzek kialakulásának. Az emberi tevékenység miatt átalakuló amazonasi őserdőről január közepi számában közölt tanulmányt a Nature. Az erdőirtás azért különösen kockázatos ezen a vidéken, mert az esőerdő mintegy harmadrészben maga állítja elő a csapadékot: a növénytakaró kibocsátotta pára esőként hull vissza (a csapadék fennmaradó részét az Atlanti-óceán felől érkező nedves légtömegek biztosítják).
A brazíliai, amerikai és brit kutatócsoport legérdekesebb megállapítása az, hogy az Amazonas-medence fái gyorsabban nőnek, mint ahogy azt egy "felnőttkorába lépett" esőerdőtől elvárható lett volna. A gyorsabb növekedés azt eredményezi, hogy a körülbelül 5 millió négyzetkilométernyi erdő mintegy 400 millió tonnányi szén-dioxidot köt meg a levegőből, ezzel ellensúlyozva Japán teljes üvegházgáz-kibocsátását.
A jelenség pontos oka ismeretlen - szögezik le tanulmányukban a szerzők. "Amikor ilyesmit tapasztalunk, nehéz eldöntetni, hogy a gyors növekedéssel az erdő azt pótolja, hogy valamikor a régmúltban megbolygatták, vagy egyszerűen annak következménye, hogy a klímaváltozás miatt nagyobb a szén-dioxid koncentrációja a légkörben" - mondta Eric Davidson, az amerikai Woods Hole Kutatóközpont ügyvezető igazgatója, a tanulmány vezető szerzője. Szerinte az amazonasi őserdővel kapcsolatos legnagyobb kérdés az, hogy a megnövekedett szén-dioxid-szint növekedést serkentő hatása képes-e ellensúlyozni azt, hogy a klímaváltozás miatt kevesebb csapadékot kap az esőerdő.
Fűrésztelep az Amazonas mentén