A parlamentben is az IMF-tárgyalás volt a téma - tudósítás percről percre
2010. július 19. 13:17
Négynapos munkahéttel zárja az országgyűlés a nyári rendkívüli ülésszakot: hétfőn, szerdán és csütörtökön plenáris ülés lesz, kedden bizottsági napot tartanak a képviselők. Kedden nem lesz plenáris ülés, csak a bizottságok üléseznek, szerdán két új törvény általános vitája kezdődik meg: a média és a sajtó tartalmi szabályozásáról szóló tervezet, illetve az egészségügyi és szociális tárgyú törvényeket módosító salátatörvény elfogadása már az őszi ülésszakra marad, de a vitát még nyáron lefolytatják róla. Ezekhez a javaslatokhoz augusztus végéig lehet módosító indítványokat benyújtani.
Rohamtempóban, hétfőn tárgyalja meg az országgyűlés a közjogi méltóságok - a köztársasági elnök, a miniszterelnök, az országgyűlés, az Alkotmánybíróság és a Legfelsőbb Bíróság elnökeinek tiszteletdíjáról szóló törvénymódosítást. A javaslat szerint a volt köztársasági elnökök költségtérítést kaphatnának, és a költségvetésből támogatnák a közéleti tevékenységüket (a javaslatról részletesen itt olvashat).
Csütörtökön Orbán Viktor miniszterelnök napirend előtti felszólalásával kezdődik az ülés. A képviselők az utolsó nyári ülésnapon választanak majd új házelnököt (a Fidesz Kövér Lászlót jelöli a posztra) , két új alkotmánybírót (a Fidesz jelöltjei Bihari Mihály és Stumpf István), az Országos Választási Bizottság (OVB) új tagjait és a Független Rendészeti Panasztestület egy tagját. Ezen a napon lesz egyebek mellett a médiafelügyeletről szóló törvény és a gazdasági törvénycsomag zárószavazása is (az utolsó munkahét menetrendjéről itt talál részleteket).
Hétfőn napirend előtt egy percben szólalhat fel Novák Előd jobbikos képviselő, hogy bocsánatot kérjen azért, amiért a múlt heti ülésen, a fideszes Meggyes Tamás mentelmi jogáról szóló szavazáson azt kiabálta be: "Lógjon!" A Fidesz azt követelte, hogy Novák mondjon le képviselői mandátumáról, ő viszont azzal védekezett, hogy a bekiabálás "klasszikus parlamenti műfaj", a közbeszólás pedig "humoros és kétértelmű volt". Az ügy a nyilvános bocsánatkéréssel lezárulhat.
Mi a bankadót választjuk - mondta Lázár János, a Fidesz frakcióvezetője a képviselőcsoport hétfői ülése után, amelyen Orbán Viktor miniszterelnök beszámolt az IMF-fel és az EU-val folytatott tárgyalásokról. Lázár szerint a frakció világossá tette, hogy nem tud támogatni megszorításokat, csak egyfajta intézkedést: a bankadót. Erről a frakcióvezető szerint az eredeti terveknek megfelelően csütörtökön szavaz a parlament (a részletekről itt olvashat).
Schmitt Pál házelnök az ülés megnyitásakor bejelentette, hogy a Jobbik jelezte neki, az eddigi frakcióvezető-helyettes, Pősze Lajost leváltják posztjáról. A döntésnek minden bizonnyal az az oka, hogy Pősze egy Magyar Nemzetnek adott interjújában azt mondta, hogy "nem szerencsés az, hogy a párt nevével összefüggésben a legtöbben a Gárdára vagy Budaházy Györgyre asszociálnak, és ezt az álláspontot rajta kívül több frakciótag is támogatja".
Az első napirend előtt felszólalásban Hegedűs Tamás jobbikos képviselő beszélt az IMF és az EU képviselőinek idő előtti távozásáról. Azt mondta, a Jobbik támogatja a Fideszt az IMF-fel szemben. A fideszes Bencsik János szerint az IMF egyetértett a bankadóval, csak annak mértékével nem. Szerinte a magyar családokat újabb megszorításokkal nem lehet sújtani.
Jávor Benedek, az LMP frakcióvezető-helyettese a Fidesz által a választások előtt hangoztatott elszámoltatás miatt kritizálta a Fideszt. Szerinte a Fidesz szelektíven csinálná az elszámoltatást és azt mondta, hogy az első Orbán-kormány idejében vásárolt Gripen vadászgépek beszerzésének kivizsgálása elmaradt. Azt mondta, az LMP akár a svéd hatóságok segítségével is kivizsgálná az esetet.
Navracsics Tibor miniszterelnök-helyettes szerint a szocialisták olyan sok ügyet hagytak rájuk, hogy még nem tudtak mindennel foglalkozni. A miniszter szerint ugyanakkor azt a svéd ügyészség sem állította, hogy a 2001-es döntésre a korrupció vagy a törvénytelenség vádja vetülne. Ennek ellenére a kormány ki fogja kérni a hivatalos iratokat, és kivizsgálja a Gripen-szerződést - mondta Navracsiscs.
Ma 290 forint fölött van az euró árfolyama, és elemzők szerint 300 forint felé is mehet - mondta napirend előtt Mesterházy Attila, az MSZP frakcióvezetője, aki "világbajnok teljesítménynek" nevezte, hogy hat hét alatt kétszer sikerült lejtőre tenni a magyar valutát. Mesterházy a "vak ló bátorságának" nevezte, hogy a kormány szembeszállt a nemzetközi szervezetekkel, ami viszont a devizahiteleseket hozza nehéz helyzetbe. A pártelnök-frakcióvezető bírálta Orbán Viktor miniszterelnököt és Matolcsy György gazdasági minisztert, hogy nincsenek jelen a parlamentben. Mesterházy szerint a kormány azért hallgat, mert csak az önkormányzati választások után akarják bejelenteni a megszorításokat.
2008-ban még a szocialisták és az akkori kormány is azt mondta, hogy az IMF nem szabott semmilyen feltételt, csak a költségvetési hiány mértékét - reagált Mesterházy felszólalására Bencsik János államtitkár, aki szerint a jelenlegi kormány nem megszorításokkal, hanem a bankok megadóztatásával és az állami kiadások visszafogásával kívánja elérni. Az államtitkár szerint az előző kormány az első félévben 285 milliárdot költött többet a tervezetnél, ezért lépni kellett. Bencsik azt mondta: a jelzálog-hitelesek a szocialista kormány miatt kerültek nehéz helyzetbe, ezt akarja a jelenlegi kabinet a nemzeti eszközkezelő felállításával orvosolni.
Hogyan alakulhatott ki az, hogy több százezer embernek devizaalapú kölcsönre volt szüksége? Úgy, hogy önök eltörölték a kedvezményes, forintalapú hiteleket - bírálta a szocialistákat Lázár János, a Fidesz frakcióvezetője. Szerinte Mesterházy megszólalásával végre kiderült az igazság, hogy az MSZP a kisemberek helyett a valutaalap oldalán áll. A frakcióvezető szerint a bankok az elmúlt években a szocialisták extra profitot engedtek a bankoknak, amit a mostani kabinet vissza fog venni, hogy közcélokra fordítsa. Lázár kiállt a Magyar Nemzeti Bank elnökének fizetésének csökkentése mellett is. Szívesen adunk tanácsokat, hogy kétmillió forintból hogyan lehet megélni és függetlennek maradni - élcelődött a frakcióvezető Simor András nyolcmilliós fizetésén.
Nincs mód arra, hogy a kormány visszavonja a 29 pontos gazdasági akcióprogramot, amiről csütörtökön szavaz a parlament - mondta Bencsik János államtitkár, aki szerint a gyakorlati intézkedések megismerése után ősszel létre fog jönni a megállapodás a kormány és az IMF közt.
Az országgyűlés engedélyezte a házszabálytól való eltérés, hogy Novák Előd jobbikos képviselő egy percben bocsánatot kérhessen a parlament tekintélyét sértő viselkedéséért. Novák azt mondta, elnézét kér azoktól, akik szerint megsértette az országgyűlés tekintélyét. A képviselő ugyanakkor megjegyezte, hogy a parlamentben folyamatos házszabály-sértést tapasztal, amiről sajtótájékoztatót fog tartani, napirend után pedig fel is szólal Ne lógjanak a képviselők címmel.
Nem szavazta meg a parlament négyötöde, hogy a házszabálytól eltérve tárgyalják meg és fogadják el a közjogi méltóságok illetményéről és juttatásairól szóló törvényjavaslatot. A kormánypártok kétharmados többséggel csak azt tudták elfogadtatni, hogy sürgős tárgyalásba vegyék a tervezetet, de ez önmagában nem teszi lehetővé, hogy még ezen a héten megtárgyalják és el is fogadják a módosítást. Schmitt Pál házelnök az interpellációk utánra rendkívüli házbizottsági ülést hívott össze emiatt.
Mivel az ellenzéki frakciók közt nem született megállapodás arról, hogy kik legyenek az új alkotmányt előkészítő eseti bizottság alelnökei, Schmitt Pál házelnöki jogkörében tett javaslatot az MSZP-s Bárándy Gergely és a jobbikos Gyüre Csaba megválasztására. Ezt a parlament egyetlen ellenszavazattal jóváhagyta.
Ha valóban kétmillió forintban akarják korlátozni az állami vállalatok vezetőinek fizetését, akkor miért nem nyújtották be az erről szóló törvényjavaslatot, és miért törlik el a Bajnai-kormány ezt lehetővé tevő rendelkezését - interpellálta a gazdasági minisztert Tóbiás József szocialista képviselő, aki arra célzott, hogy a vezérigazgatói posztokat fideszes vezetőknek szánják.
Czomba Sándor államtitkár szerint a kormány a szorosan vett és a tágan értelmezett közszféra esetében is teljesítette a vállalását, hogy korlátozza a vezetői fizetéseket. Az állami tulajdonú gazdasági társaságok szerinte nem sorolhatók a szorosan vett közszférához, de a kormánynak ezek esetében is eltökélt szándéka a takarékosság.
Tóbiás szerint az államtitkár nem válaszolt a kérdésre, ezért nem fogadta el a választ, a parlamenti többség azonban igen.
Hogy áll a 2011-es EU-elnökségre való felkészülés? - kérdzete a fideszes Hörcsik Richárd képviselő a külügyminisztertől. A képviselő azt is tudakolta, hogy lesz-e elég pénz az elnökségi feladatokra. Németh Zsolt külügyi államtitkár szerint vannak olyan területek, ahol nem megfelelő szinten áll a felkészülés: számos lényegi szervezési lépés még nem történt meg, még a beszerzések sem indultak el. A költségvetésben az államtitkár szerint nincs külön sor az EU-elnökségre, és gyenge lábakon áll az az elképzelés, hogy ingatlanértékesítésből teremtsék elő a költségeket.
"Az utcán hömpölygő korrupció", vagyis a Budapesti Önkormányzati Parkolási Kft. korrupciógyanús ügyeiről kérdezte a belügyminisztert Spaller Endre KDNP-s képviselő. A képviselő utalt azokra a felvételekre, amelyek szerint a budapesti XIII. kerületi parkolóőrök pénzt kérnek az üzletek tulajdonosaitól, hogy ne büntessék meg az utcán autóikat.
Tállai András államtitkár szerint a fővárosban kialakult helyzet tarthatatlan és büntetendő, ezért reményét fejezte ki, hogy ősszel a polgárok leváltják az "igazi bűnösöket", az ezt elnéző városvezetést. Az államtitkár szerint a konkrét ügyben a rendőrség már nyomoz, több mint 40 vesztegető parkolóőrt hallgattak ki. Spaller elfogadta a választ, és megköszönte, hogy az államtitkár nem csak a parkolóőröket nevezte meg felelősként.
Kíváncsiak vagyunk arra, hogy a kormány a gyerekszülésen kívül milyen szerepet szán a nőknek - interpellálta a miniszterelnököt Kaufer Virág LMP-s képviselő. Azt elismerte, hogy a demográfiai helyzet nem jó, de szerinte azért, mert a gyerekvállalás hátrányt jelent a munkahelyeken. A képviselő azt kifogásolta, hogy ez ellen a kormány nem kíván semmit tenni, csak a nők "családon belüli szerepét" akarja erősíteni.
Ne bagatelizáljuk a nők anyaként vállalt szerepét - mondta a kormányfő helyett válaszoló Soltész Miklós államtitkár, aki szerint biológiai okokból a férfiak ezt a szerepet nem tudják átvállalni. Soltész szerint a kormány igenis tesz azért támogassa a gyermeket vállaló családokat, és ezáltal a nőket is. "Ne folytassák azt a politikát, amit az SZDSZ folytatott" - mondta az államtitkár, aki szerint a szabad demokraták el akarták törölni a nemek közti természetes különbségeket.
Kaufer nem fogadta el a választ, mert hiényolta a konkrétumokat. A parlament azonban 237 igen szavazattal, 49 ellenében elfogadta.
Hová lesz a szolidaritás? - kérdezte a szocialista Gúr Nándor, aki kifogásolta az egykulcsos adó tervét, mert az szerinte 14 ezer forinttal fogja csökkenetni a minimálbért keresők nettó fizetését. Czomba Sándor államtitkár szerint nem igaz, az egykulcsos adó igazságos, a kormány pedig határozott arról, hogy a minimálbéresek nem járhatnak rosszabbul. Gúr nem fogadta el a választ, szerinte a minimálbér emelése a munkaadók számára jelent majd többletköltséget.
Valóban nem változott semmit a rendőrség mentalitása 1963 óta? kérdezte a belügyminisztertől Harangozó Tamás szocialista képviselő. Harangozó arra utalt, hogy Lázár János Fidesz-frakcióvezető a leszerelt rendőrök és katonák politikai szerepvállalását korlátozó alkotmánymódosítás vitájában azt mondta: a rendőrség mentalitása még mindig a régi. A képviselő szerint a kormánynak bocsánatot kellene kérnie a rendőröktől, amiért megsértették őket.
Kontrát Károly államtitkár szerint egyszer s mindenkorra el akarják vágni egymástól a rendészetet és a politikát. "Az alkotmánymódosítás tiszta vizet önt a pohárba" - mondta Kontrát. Az államtitkár szerint nem nekik kell bocsánatot kérniük, hanem a szocialistáknak, amiért tömegesen hajtották el a pályáról a rendőröket és a katonákat.
Bár tagadják, cigány bűnözők fosztogattak az árvíz által súlytott borsodi településeken - állította Egyed Zsolt jobbikos képviselő, aki azt kérdezte a belügyminisztertől, hogy mit tesz ez ellen a kormány. Tállai András államtitkár szerint nem igaz, hogy fosztogatások történtek volna, ilyen bejelentést a a rendőrséghez nem érkezett, csak két esetről tudnak, amikor elhagyott házból értékek tűntek el. Egyed szerint nem a főkapitányt kellett volna felhívni, hanem az embereket. Az államtitkár viszontválaszában azt mondta: a felsőzsolcai polgármesteri hivatal előtti tüntetést jobbikos politikusok szervezték, akik szándékosan akarnak feszültséget kelteni a térségben.
Mit tesz a kormány az allergiát okozó parlagfű ellen - kérdezte az LMP-s Szabó Rebeka, aki szerint az alapvető változáshoz alapvetően meg kellene változtatni a földhasználati szabályokat. Ángyán József államtitkár szerint a kormánynak vannak tervei a tájhasználat átalakítására, mert a jelenlegi szabályok csak tüneti kezelések.
Meg tudja-e akadályozni a magyar határ mellé tervezett heiligenkreuzi szemétégető megépülését - kérdezte a nemzeti fejlesztési minisztertől Rogán Antal fideszes képviselő, utalva arra, hogy az osztrák hatóságok a tiltakozások ellenére kiadták az engedélyt a beruházásra. Rogán szerint a hulladék 75 százalékát vasúton akarja szállítani, ami csak magyar területen keresztül lehetséges. Lehetséges lenne-e ezt lezárni a hulladékszállítás elől? - kérdezte Rogán.
Fellegi Tamás miniszter szerint a kormény elkötelezett, hogy megakadályozza a hulladékégető felépülését. A vasútvonal használatát korábban egy kétoldalú egyezmény szabályozta. Ma már - az EU-csatlakozás miatt - bárki számára lehetővé kell tenni a vasúti pálya használatát, így a kétoldalú egyezmény felmondása nem megfelelő eszköz a hulladékégető ellen. Fellegi szerint megvizsgálták azt a lehetőséget is, hogy elbontják a síneket, de az osztrákok 4-5 kilométer iparvágány építésével pótolni tudják azt.
Milyen géppel repült Orbán Viktor miniszterelnök a világbajnoki döntőre Dél-Afrikába, hányan voltak vele és mennyibe került ez? - kérdezte Baracskai József szocialista képviselő, aki szerint megdöbbentő, hogy az IMF-tárgyalások idején a miniszterelnök Dél-Afrikába ment focimeccsre? A kormányfő helyett Fellegi Tamás válaszolt, aki szerint Orbán menetrendszerinti géppel repült, a távolléte pedig nem volt hatással az IMF-tárgyalásokra. Fellegi nem tudta megmondani, hogy kik és hányan kísérték el Orbánt Dél-Afrikába.
Megoldhatatlan helyzet elé állítja a felsőoktatási intézményeket a költségvetési előirányzatok egy részének zárolása - mondta Balczó Zoltán jobbikos képviselő, aki szerint előfordulhat, hogy még a pályázatokon elnyert összegeket is vissza kell fizetni, mert nem tudnak szerződéseket kötni. Hoffmann Rózsa államtitkár szerint a minisztérium már kérte a kormányt, hogy mentesítse a felsőoktatási intézményeket a zárolási kötelezettség alól.
Mikor épülhet meg az M0-ás körgyűrű északi szakasza? - kérdezte Bús Balázs KDNP-s képviselő, III. kerületi polgármester, aki szerint a Megyeri-híd nem oldotta meg az észak-budai térség közlekedési problémáit. A fejlesztési miniszter helyett válaszoló Fónagy János államtitkár szerint az új kormány lehetőségei korlátozottak, mert a közlekedésfejlesztési források nagy részét már lekötötték. Ennek ellenére napirenden van a közlekedési operatív program felülvizsgálata, az országos rangsorban az M0-ás északi szektora a 14. helyen áll, az előkészítés már folyik. "A tárca mindent meg fog tenni annak érdekében, hogy a beruházás 2013-ig megkezdődjön" - jelentette ki az államtitkár.
Az alternatív színházi társulatot ellehetetlenítését kérte számon a kormányon az LMP-s Kukorelly Endre, aki a POSZT színházi fesztivál válogatójaként - saját bevallása szerint - 182 színházi előadást nézett meg tavaly. Halász János államtitkár szerint ő is elkötelezett híve ezeknek a színházaknak, de az előző kormány egy tavaly óta hatályos törvény ellenére sem írta ki az ezeknek a társulatoknak szánt pályázatokat. "Amint lehet, cselekszünk" - ígért működési támogatást az államtitkár a társulatoknak.
Egy új országos pszichiátriai és addiktológiai intézet létrehozását tervezi a kormány, amely nem csak módszertani központként működne, hanem speciális ellátásokra is lehetősége lenne - mondta egy képviselői kérdésre Szócska Miklós egészségügyi államtitkár. "Ha lennének forrásaink, már el is indítottuk volna ezt" - mondta Szócska, aki szerint az átadás-átvételkor meggyőződtek arról, hogy a bezárt OPNI iratanyaga biztonságban van.
Mikorra tervezik egy országosan koordinált közmunkaprogram elindítását és abban hányan dolgoznának? - kérdezte egy jobbikos képviselő, aki szerint tarthatatlan, hogy jelenleg csak nyolcezren dolgoznak közmunka keretében. Czomba Sándor államtitkár szerint a képviselő nyitott kapukat dönget, a kormánynak szándékában áll úgy változtatni a közfoglalkoztatás rendszerén, hogy előnyt élvezzenek azok, akik a reálgadaságban alkalmaznak ilyen munkásokat.
Miért tűrik el az iskolarendszerben kialakult igazságtalanságokat? - kérdezte az LMP-s Osztolykán Ágnes, aki szerint az oktatási különbségek legfőbb oka a korai szelekció, vagyis a hat- és nyolcosztályos gimnáziumok. A képviselő azt kifogásolta, hogy a kormány ismét engedélyezte a szóbeli felvételit ezekbe az iskolákba.
Hoffmann Rózsa államtitkár szerint ezeknek az iskoláknak a célja a tehetségek gondozása, az esélyegyenlőség pedig nem ellentétes ezzel. Hoffmann szerint az esélyegyenlőség nem azt jelenti, hogy mindenkinek egyforma, alacsony szintű oktatást kell kapnia, hanem azt, hogy a képességeinek legjobban megfelelő iskolába kerüljön. A felvételi pedig azt a célt szolgálja, hogy kiválasszák a tehetséges gyerekeket.
Személyes érintetség címén kért szót Tóth József, a XIII. kerület szocialista polgármester, aki azt kifogásolta, hogy egy korábbi interpellációban a válaszoló államtitkár a nevét összekapcsolta a korrupt parkolóőrökkel. A polgármester szerint ők aktívan felléptek a korrupció ellen, vizsgálatot kezdeményeztek, a parkolási cégtől pedig húsz parkolóőrt bocsátottak el.
A kérdések napirendi pont végére ért a parlament, az elnöklő Lezsák Sándor szünetet rendelt el.
A volt államfő tapasztalataival, ismereteivel és nemzetközi kapcsolatrendszerével élete végéig aktívan tudja az ország érdekeit szolgálni - ennek a lehetőségét teremti meg Rétvári Bence közigazgatási államtitkár szerint a köztársasági elnök tiszteletdíjáról és juttatásairól szóló törvényjavaslat. A javaslat eltörli a volt köztársasági elnöknek járó juttatások időbeli korlátját.