Nem kérdezhették Orbánt a szocialisták - parlamenti tudósítás
2010. december 20. 12:56
Események
![parlament, országgyűlés, plenáris ülés, Orbán Viktor](https://cdn.origo.hu/2024/01/h-3u82hnHMmRAcXj1gQnaWpVoPKOXjo-dUQ0tuT_yMQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzRhZDVmZDdiNzAzODQ1OWI4YWI5Nzc1NDVjMDhmOWMy.webp)
Számos törvényjavaslatról, így az elmúlt hetekben többször kritizált új médiatörvény tervezetéről, a nők 40 év munka utáni kedvezményes nyugdíjáról, illetve a kormányfő által is jegyzett, magán-nyugdíjpénztári tagok védelméről szóló politikai nyilatkozatról szavaz hétfőn az országgyűlés. Idén a héten ülésezik utoljára a parlament, hértfőn, kedden és csütörtökön is lesz ülés, várhatóan az utolsó napon fogadják el a jövő évi költségvetést. A hétfői napirendről itt olvashat részletesen.
Hétfőn lesz a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló törvényjavaslat zárószavazása is. A jogszabáléy az 1986-os sajtótörvényt és az 1996-os a korábbi médiatörvényt váltja majd fel. A tervezetet az utóbbi hetekben szakmai szervezetek, illetve az ellenzéki pártok azért támadták, mert szerintük túlzottan erős jogköröket adna a kizárólag fideszes delegáltakból álló Médiatanácsnak. A testület járna el hatóságként a médiaszolgáltatók és az írott sajtó esetén is.
Az országos napilapokra és internetes portálokra a Médiatanács legfeljebb 25 millió, hetilapokra 10 millió forint bírságot szabhatna ki. A jelentős befolyással bíró médiaszolgáltatókat akár 200 millió forintos bírsággal is sújthatná, a műsor-szolgáltatási jog felfüggesztése, vagyis a képernyő elsötétítése akár egy hétig is tarthatna. A javaslat elfogadásához kétharmados többségre van szükség, a tervezetről itt olvashat részletesen.
A szavazás várható idejére diákok, civil szervezetek és újságírók tüntetést szerveztek a Parlamenthez közeli Szabadság térre. A tiltakozók szerint a kormánypártok által létrehozott médiaszabályozás "alkotmánysértő, több ponton súlyosan korlátozza a vélemény- és sajtószabadságot, s egyben az újkori médiaviszonyok ismeretének teljes hiányát is tükrözi. Az igazodást elutasító sajtó ellehetetlenítésére viszont tökéletesen alkalmas."
A fideszes Rogán Antal által beterjesztett, a médiahatóság elnökének (jelenleg Szalai Annamária tölti be a posztot) rendeletalkotási jogát lehetővé tevő alkotmánymódosító javaslat nem szerepel napirendben, de a Fidesz-frakció kezdeményezi a napirend kiegészítését, amit valószínűleg meg is szavaznak majd. A házbizottság csütörtöki ülésén kiderült, hogy a kormány továbbra sem támogatja az előterjesztést. Rogán korábban azt mondta, hogy a frakció eddig a benyújtást támogatta, és amíg a képviselőcsoport másként nem dönt, fenntartja indítványát. Orbán Viktor kormányfő csütörtökön szóvivője útján azt közölte, hogy az ügyben a frakció döntésének megfelelően fog szavazni.
Az országgyűlés hétfőn veszi napirendre azt a népi kezdeményezést, amelyet a Szakszervezetek Együttműködési Fóruma (SZEF) indított azért, hogy tárgyalják újra a Bajnai-kormány idején megemelt nyugdíjkorhatár kérdését. Az előző országgyűlés még tavaly nyáron döntött arról - a Bajnai-kormány megszorító intézkedéseivel együtt -, hogy 2012-től 2017-ig fokozatosan 65 évre emelkedik a férfiak és a nők nyugdíjkorhatára egyaránt. Mivel a SZEF sikeresen összegyűjtött több mint 50 ezer aláírást, a parlamentnek újra napirendre kell vennie a kérdést, de más kötelezettsége nincs.
Várhatóan elfogadja az országgyűlés a honvedelmi törvény módosítását, amellyel átalakítja a jelenleg tetszhalott állapotban lévő tartalékos rendszert. A Magyar Honvédség engedélyezett létszáma egy határozati javaslat szerint 25 660 fő lenne (ebből legfeljebb 3650 civil tisztségviselő), amelyhez még 8000 fő önkéntes tartalékos csatlakozhatna. Az utóbbi létszám negyedét a tartalékossá minősülő biztonsági őrök adnák, a többieket főleg egyetemisták és leszerelt katonák közül toboroznák (a részletekről itt olvashat).
Támogatta a Fidesz parlamenti frakciója hétfői ülésén Rogán Antal alkotmánymódosítási javaslatát, amellyel a fideszes politikus az alaptörvénybe emelné a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (NMHH) elnökének rendeletalkotási jogát - közölte Sijjártó Péter, a miniszterelnök szóvivője újságírókkal. Szijjártó megerősítette: a kormányfő az országgyűlésben a képviselőcsoport döntésének megfelelően fog szavazni az indítványról. Az ügyben kötelező szavazást rendeltek el a frakció tagjai számára.
Korábban Lázár János Fidesz-frakcióvezető az MTI-nek azt mondta: a konfliktus nem személyi jellengű, csupán a törvényhozás tempójáról szól (erről itt olvashat).
A plenáris ülés előtt az Interparlamentális Unió (IPU) magyar tagozata tart közgyűlést. Ezen Horváth János, az országgyűlés korelnöke méltatta az IPU jelentőségét. Úgy fogalmazott: egyre nagyobb szerepe lesz a parlamenti kapcsolatoknak akár a kulturális, akár a gazdasági kapcsolatokban, dőt, szerinte már elérkezett a parlamenti diplomácia korszaka is.
Az MSZP kezdeményezi, hogy a médiatörvény-javaslat zárószavazását vegye le napirendjéről a parlament. Az LMP támogatja az indítványt.
Az ülésteremben egyelőre csak a képviselők fele van jelen, közülük is sokan állva beszélgetnek még, de Kövér László házelnök már elfoglalta a helyét a pulpituson, ami azt jelzi, hamarosan kezdődik az ülés.
Az október 4-i vörösiszap-katasztrófa elhárítása érdekében tett intézkedéskről számolt be napirend előtti felszólalásában Pintér Sándor belügyminiszter. Pintér szerint a veszélyhelyzet nem múlt el, a katasztrófát okozó X-es kazetta északi fala ma is mozog, legújabban épp emelkedik, aminek a magyarázata még nem ismert.
Egy éjszaka ezer tonna gipszet kellett a helyszínre szállítani, tárolni és a Torna patakba szórni ahhoz, hogy a vörösiszap lúgos hatását még az előtt semlegesíteni lehessen, hogy a szennyezés elérné a Rábát és a Dunát - mondta a miniszter, aki köszönetet mondott mindenkinek, aki részt vett a védekezésben. Pintér azt ígérte: mindent megtesznek azért, hogy a továbbiakban ne fenyegessen emberi életet a vörösiszap.
A pintér szavaira reagáló ellenzéki képviselők szerint valóban fennáll még a veszélyhezet, de bírálták is a kormányt. Vona Gábor Jonbbik-elnök szerint nagy a bizonytalanság a helyi emberek közt, az állam jogászai kedvezőtlen feltételeket ajánlanak a házaikat elvesztő embereknek. Jávor Benedek, az LMP képviselője arra emlékeztetett, hogy a küülterületek megtisztítása alig kezdődött meg, és a karácsonyra ígért házak sem épülnek még. A szocialista Gőgös Zoltán azt kérte, hogy oldják fel a 8-as főút lezárását.
A napirend előtti felszólalások közben Kövér László figyelmeztette a képviselőket, hogy fejezzék be magánbeszélgetéseiket, és szorítsák minimálisra az alapzajt, mert az elnök nem hallja a felszólalókat sem.
"A vudu-gazdaságpolitika a semmibe visz" - bírálta a kormány intézkedéseit Schiffer András, az LMP frakcióvezetője, aki szerint a kormány meggondolatlan gazdaságpolitikájának súlyos következényei lesznek. Ezek már látszanak is a szegényellenes intézkedésekben, a munkavállalók jogai elleni fellépésbe, a sztrájkjog tervezett korlátozásában. Ennek a gazdaságpolitikának a következménye Schiffer szerint a nyugdíjmegtakarítások felélése is, illetve az, hogy a kormánypártok felszámolják az alkotmányos intézményeket, amelyek az útjukban állnak.
A nyugdíjrendszer átalakítása nem jövőfelélés, hanem költségvetési konszolidáció - reagált Schiffer szavaira Cséfalvay Zoltán államtitkár, aki szerint 500 milliárdos lyuk volt a büdzsén, valamit ezért tenni kellett. Az államtitkár szerint 2012-ig biztosított a költségvetés egyensúlye.
A Fidesz nem tanult semmit az 1998-2002 közti kormányzati időszakból, sőt, a kétharmados többség birtokában még arrogánsabb - bírálta a kormánypártot Mesterházy Attila, az MSZP frakcióvezetője. Mesterházy szerint elvárható lett volna, hogy a Fidesz előre felkészüljön a kormányzásra, hiszen jó előre lehetett tudni, hogy ők kerülnek majd hatalomra. Ehelyett azonban "nem törődnek mással, mint a saját hatalmuk megerősítésével" - mondta Mesterházy, aki szerint a kormányzás dilettáns, ami abból is látszik, hogy egyéni indítványként adnak be fontos törvényeket. A frakcióvezető szerint a Fidesz meg akar semmisíteni minden olyan intézményt, amelyre ellenzéki pártként folyamatosan hivatkozott.
Egy olyan politikus mondja meg nekünk, hogyan kell kormányozni, aki epizodistája volt a kormányzati munkának - vágott vissza Mesterházynak Navracsics Tibor közigazgatási és igazságügyi miniszter, aki azon élcelődött, hogy az ellenzéki frakcióvezető egykor áfakommandóként járta a boltokat, hogy kikényszerítse az árcsökkentést. Navracsics szerint ők nem ígérték azt, hogy eljön azonnal a Kánaán, hanem azt, hogy szívós munkával megszorítások nélkül is ki lehet lábalni a válságból.
Az energetikai törvény házszabálytól eltérő tárgyalását bírálta Göndör István MSZP-s képviselő, aki szerint a kormánypártok eldugják az erről a törvényről szóló tárgyalást. A parlament azonban hozzájárult a házszabálytól való eltéréshez.
A parlament hétfőn összesen hét esetben határozott úgy, hogy a házszabálytól eltérve - általában a szokásosnál jóval gyorsabban - tárgyal azokról. Ez az egyetlen szavazás, amelyhez a kormánypártoknak nincs meg a szükséges erejük, mivel a jelenlévő képviselők négyötödének igen szavazata szükséges. "A mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek vonatkozásában a beszállítókkal szemben alkalmazott tisztességtelen forgalmazói magatartás tilalmáról" szóló törvényt módosító javaslat tárgyalását például az MSZP és az LMP nem szavazataival, de a Jobbik támogatásával tudják felgyorsítani.
A parlament kézfelemeléssel, látható többséggel úgy döntött, hogy napirendre veszi Rogán Antal alkotmánymódosító javaslatát, amely rendeletalkotási jogot adna a médiahatóság elnökének. A kormány nem támogatta a javaslatot, de a Fidesz-frakció ennek ellenére napirendre vetette.
A kormánypártok szavazataival a parlament úgy döntött, sürgős tárgyalásba veszi a sztrájktörvény módosítását. Ebben fideszes képviselők azt javasolják, hogy a közszolgáltatásokban dolgozók (például a BKV vagy a MÁV dolgozói) csak akkor sztrájkolhassanak, ha létrejön a megállapodás a még elégséges szolgáltatások szintjéről. Koráűbban ilyen megoldás szinte soha nem jött létre. A törvény szerint megegyezés hiányában bíróság döntené el, hogy mi a még elégséges szint.
A Nemzeti Fejlesztési Ügynökségtől (NFÜ) elbocsátott szakértők miatt interpellálta a kormányt Harangozó Gábor MSZP-s képviselő, aki szerint már az Európai Bizottság is jelezte rosszallását a tömeges elbocsátások miatt, és levélben követelte a visszavételüket. Fónagy János államtitkár szerint a rendszer túlságosan bonyolult és drága volt, ezért volt szükség elbocsátásokra felsővezetői szinten. Középvezetői és alsó szinteken az államtitkár szerint nem kell boszorkányüldözéstől tartani. A képviselő nem fogadta el a választ, de a parlament többsége igen.
"Mire fordította a kormány az iszapkárosultak javára a Magyar Kármentő Alapba eddig befolyt adományokat?" - kérdezte a közigazgatási és igazságügyi minisztertől Ferenczi Gábor, jobbikos képviselő, aki szerint még mindig várat magára a teljes kártalanítás. Ferenczi szerint az lenne a helyes, és az szolgálná a félreértések tisztázását, ha pontosan elszámolnának az alapban lévő, legalább 1,4 milliárd forinttal.
Tállai András államtitkár válaszában azt mondta: a kormányrendelet értelmében egy bizottság rendelkezik, és már több döntést is hoztak. Az első körben 374 család kapott egyenként 100 ezer forintot. 20 millió forintot adtak át a Magyar Máltai Szeretetszolgálatnak, albérleti támogatásra. A károsult családok később újabb 150 ezer forintot fizettek ki, majd a kórházi ápolásra szorulók kaptak 100 ezer forintot. A bizottság döntött arról is, hogy 200 ezer forintot adnak a károsul vállalkozásoknak, a helyi piac üzemeltetőjének pedig háromhavi bérleti díj támogatást adtak, több mint 4 millió forintot. Később a fennmaradó pénzt ingóságokra fogják fordítani - mondta Tállai.
Ferenczi nem fogadta el az államtitkári választ, kifogásolva többek közt, hogy a katasztrófavédelem vezetői naponta több mint 10 ezer forinttért laknak egy sümegi szállodában, a kárbecslők irreálisan alacsony összegeket kínálnak a házakért, illetve túlságosan sokba kerülnek a tervezett új házak. A parlamenti többség elfogadta a választ.
Nagy Kálmán KDNP-s képviselő interpellációja adott alkalmat Réthelyi Miklósnak, a nemzeti erőforrás miniszterének, hogy bejelenthesse: a kormány rendeletben szabályozta az otthon szülést (a rendeletről korábbi cikkünkben olvashat részletesen). Réthelyi válaszában kiemelte, hogy az előző kormányok nyolc évig nem tudták megoldani a problémát, ami kiélezte a konfliktust, de a jelenlegi kormány két hónap alatt rendeletet hozott. Nagy Kálmán elfogadta a miniszteri választ.
"Hogyan hatástalanítja a kormány a ketyegő lakáspolitikai bombát?" - kérdezte a nemzetgazdasági minisztertől Vágó Gábor LMP_s képviselő, aki szerint a tavaszig érvényben lévő kilakoltatási moratórium csak haladék a nehéz helyzetbe került adósoknak, de nem megoldás. Vágó azt kérte számon a kormánytól, hogy fél éve ígérik a lakáshiteleseket megsegítő Nemzeti Eszközkezelőt, de máig nem látszik annak eredménye. A képviselő azt kérdezte: tervezi-e a kormány a lakástámogatási rendszer átalakítását, illetve a szociális bérlakásprogram kiterjesztését?
Cséfalvay Zoltán államtitkár szerint azért van ketyegő lakáspolitikai bomba, mert az MSZP-kormány megszüntette a korábbi lakástámogatási rendszert, majd annak pótlására szabadjára engedték a devizahitelezést. Az államtitkár felsorolta a kormány eddigi intézkedéseit, és megismételte a Nemzeti Eszközkezelő helyett kidolgozott, többlépcsős rendszer elemeit.
Vágó Gábor nem fogadta el a választ, szerinte 100 ezer család áll a kilakoltatás küszöbén. "Lehet itt nyolcévezni, de arról van szó, hogy önök nyáron tettek egy ígéretet, amelyet nem tartanak be" - mondta a képviselő. A parlament kormmánypárti többsége elfogadta a választ.
"Mit kívánnak tenni az egekbe kúszó benzinárakkal?" - kérdezte a nemzetgazdasági minisztert Tukacs István szocialista képviselő, emlékeztetve a kormányt, hogy ellenzéki pártként a Fidesz is a kabineten kérte számon, miért magas az üzemanyag ára. Cséfalvay Zoltán államtitkár szerint a benzinár sok tényezőtől függ, az üzemanyag pedig főként az adótartalom miatt magas, amit viszont a korábbi kormány által hátrahagyott költségvetési hiány magyaráz. Az államtitkár emlékeztetett arra, hogy a gázolaj adójából már januártól literenként 6,5 forint kedvezményt adnak a fuvarozóknak.
Cséfalvay Zoltán államtitkár
Az LMP képviselői leragasztott szájjal tiltakoznak a médiatörvény ellen
Három szocialista képviselő, Gúr Nándor, Harangozó Tamás és Bárándy Gergely is azonnali kérdést akart feltenni a miniszerelnöknek, de Orbán Viktor "halaszthatatlan közfeladata miatt" Navracics Tibort jelölte ki válaszadónak. A képviselők nem fogadták el a válaszadó személyét, azt mondták: megvárják, még a soron következő második ülésen a korményfőnek személyesen kell válaszolnia. Orbán korábban jelen volt a teremben, de az azonnali kérdések óráját már nem várta meg.
Mit kíván tenni a kormány az abortuszok számának csökkentése érdekében? - kérdezte Mirkóczki Ádám, a Jobbik képviselője, aki felidézte, hogy az egészségbiztosító által finanszírozott beavatkozások közül a második leggyakoribb a terhességmegszakítás. Soltész Miklós államtitkár válaszában azt mondta: csökkent ugyan az abortuszok száma, de az most is túlságosan magas. Az államtitkár szerint tiltással nem lehet megszüntetni az abortuszt, de más eszközökkel, megelőzéssel eredményt lehet elérni.
Összesen tizenöt, úgynevezett zárószavazás előtti módosító indítványt nyújtott be a médiatörvényhez a parlament alkotmányügyi bizottsága. A másik módosító egy december eleji módosítást változtatna vissza az eredeti javaslatra. Egy december 2-i, L. Simon László fideszes és Pálffy István KDNP-s képviselő által benyújtott módosítás szerint az eredeti javaslattal szemben mégsem lennének azonnal végrehajtandók a Médiatanács által a tévékre, rádiókra, nyomtatott és internetes újságokra kiszabott büntetések. A bizottság javaslata azonban ezt az eredeti előterjesztésre módosítaná vissza, azaz a Médiatanács határozatai ellen bírósághoz lehetne ugyan fordulni, de a bírság megfizetését ez nem függesztette volna fel (a részletekről itt olvashat).
"Már tudjuk, hogy miért nem váltják le Alföldi Róbertet: mert senki nem mer hátat fordítani neki" - mondta Novák Előd jobbikos képviselő, akit ezért azonnal figyelmeztetett az elnöklő Újhelyi István. A Nemzeti Színház igazgatóját korábban többször támadó Novák azt kérdezte a nemzeti erőforrás miniszterétől, hogy mikor kap állami kitüntetést az igazgató, illetve "meddig használhatják még melegedőnek" a színházat. Halász János államtitkár megköszönte az elnöknek a képviselő rendreutasítását, és azt mondta: a kormánynak nem áll szándékában kitüntetni Alföldi Róbertet.
Halász János államtitkár azt mondta: a kormány is úgy látja, hogy sok embert sértett a Nemzeti Színház vezetése, de türelemre intette Novák Elődöt. A színházi évadnak júniusban lesz vége. A kulcskérdés az, hogy ki készíti elő a következő évadot" - mondta Halász, utalva arra, hogy nyáron leválthatják Alföldi Róbertet.
Az egészségkárosodást szenvedett egykori bányászok érdekében szólalt fel Szili Katalin független képviselő. Emlékeztetett arra, hogy egy 2007-es kormányrendelet értelmében a bányászok 2011-től csak akkor kaphatják meg a nekik járó támogatást, ha nem vállalnak mellette munkát. A korábban szocialista képviselő azt kérdezte: kivonják-e a több mint kétezer érintettet a rendelet hatálya alól. Halász János államtitkár azt válaszolta: ezt a hátrányos rendeletet még a szocialisták hozták, fideszes képviselők pedig kezdeményezték a megoldását. "A kormány ezt a problémát meg fogja oldani" - jelentette ki az államtitkár.
A kérdések végére ért az országgyűlés, az elnöklő Újhelyi István 15 perc szünetet rendelt el. A szünet után hosszú szavazási sorozat következik. Percről percre tudósításunkat befejezzük, de a szavazások eredményeiről folyamatosan beszámolunk.