"Képviselőtársam olvasson kicsit, akkor okosabb lesz" - parlamenti tudósítás
2011. október 10. 13:08
Események
![parlament, országgyűlés, plenáris ülés](https://cdn.origo.hu/2023/12/PjfWV3CMY4_tT_kKx4WU1Mclpe0PX8DT0bz_Csy5hf8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzFiNTIyNWRmY2QyYzRjZDJiMDczMTlmMDAxZjRkNzZl.webp)
Hétfőn tárgyalja a parlament azt a fideszes törvényjavaslatot, amely az új alkotmány miatt nyugdíjazott bírák pótlását rendezné. A január 1-jétől hatályos alkotmány szerint a bírák szolgálati jogviszonya az eddigi 70. életév helyett csak a 62-ről fokozatosan 65 évre emelkedő öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig állhat fenn. Ezért jövőre 274 bíró vonul nyugállományba, akik eddig nagyjából 40 ezer ügyben jártak el. A helyzet feloldására készített fideszes indítvány azt írná elő, hogyan kell a betöltetlen állásokra pályázatot kiírni.
Döntés várható a jövő év elején létrejövő Nemzeti Közszolgálati Egyetem szervezetének, működésének és finanszírozásának részletszabályairól is, amely a Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem, a Rendőrtiszti Főiskola és a Budapesti Corvinus Egyetem közigazgatás-tudományi karának jogutódja lesz. A tervezet szerint a felsőoktatási intézmény fenntartói jogait a közigazgatási, a honvédelmi és a belügyminiszter közösen gyakorolja majd a fenntartói testület útján.
A napirend előtti felszólalások, az interpellációs időszak és a határozathozatalok után részletes vitát folytatnak majd a képviselők az állatvédelmi törvény módosításáról, amely lehetőséget adna arra, hogy az önkormányzatok a négy hónaposnál idősebb kutyák után 3500 forintot meg nem haladó összegű ebrendészeti hozzájárulást szedjenek be a tulajdonostól.
A hétfői ülés eredeti napirendje szerint a képviselők megtárgyalnák azokat a módosító indítványokat is, amelyek az LMP plázastopjavaslatához érkeztek. Az ellenzéki párt azt javasolta, hogy a kereskedelmi központok építésére és működtetésére vonatkozó szabályok megalkotásáig átmenetileg tiltsák meg az új plázák építését. A párt délelőtt egy, az [origo]-hoz eljuttatott meghívóban jelezte, hogy a plázastop-javaslatot visszavonják, az erről szóló sajtótájékoztató azonban végül elmaradt.
Néhány perces késéssel megkezdődött a parlament hétfői ülése. Kövér László közölte, hogy napirend előtti felszólalásra jelentkezett Harrach Péter KDNP-s frakcióvezető családvédelem, egyházvédelem és nemzetvédelem témakörben.
Kövér László érkezik a parlamentbe
Harrach Péter, a KDNP frakcióvezetője napirend előtti felszólalásában a családvédelemről beszél. A képviselő szerint Magyarországon a gyermekvállalás növekedni fog. Az előrejelzések 900 ezer betelepülővel számolnak, ezzel együtt az optimista forgatókönyv is 8,5 millióra tervezi az ország lakosságát a század végére.
Soltész Miklós államtitkár válaszában arról beszélt, hogy a demográfiai jóslatok riasztó, elkeserítő számokat mutatnak nemcsak Magyarország, hanem a többi európai ország számára is, ezért családbarát környezetre van szükség. Az államtitkár szerint az új alaptörvény és a családok védelméről szóló, hamarosan beterjesztett törvény is javíthat a helyzeten. Soltész biztatónak nevezte, hogy az utóbbi két hónap statisztikája néhány száz fős növekedést mutatott a születések számában.
"A kormány az oktatásból, nyugdíjrendszerből, közösségi közlekedésből, az óvodából és bölcsődékből is milliárdokat von ki, ezzel megvonja az esélyt az emberektől" - mondta napirend előtti felszólalásában Karácsony Gergely, az LMP képviselője. A képviselő szerint 2012. a költségvetés alapján az elszegényedés és esélymegvonás éve lesz. A felsőoktatás büdzséjéről azt mondta, azzal "a kertek alatt" visszahozzák a tandíjat, önköltségnek átnevezve. "Ha találkozna Orbán Viktor egykori önmagával, mit mondana neki?" - kérdezte a képviselő, hozzátéve, hogy fiatalon ő is felnézett a miniszterelnökre, de most úgy érzi, Orbán elveszi a lehetőséget a fiataloktól.
A kormány azon dolgozik, hogy minden társadalmi rétegnek legyen esélye az előrejutásra - mondta válaszában Cséfalvai Zoltán államtitkár. A politikus közölte, örül, hogy már az LMP is az "esély" szót használja már a "meddő igazságosság-vita helyett", majd hozzátette, azon dolgoznak, hogy ugyanakkora forrásból, vagy kisebb forrásból biztosítsanak jobb közszolgáltatásokat. Az államtitkár hozzátette: legfontosabb feladatuk az ország felkészítése a világban látható nagyon súlyos folyamatokra.
Apáti István jobbikos képviselő arról beszélt, hogy a közbiztonság tragikus állapotban van, ezért pártja javasolta, hogy a büntethetőség korhatárát szállítsák le 12 évre. A politikus ezután beszámolt egy nádudvari bűnesetről, ahol "jól körülírható" személyek husánggal megvertek egy idős nénit, és még a gereblye nyelét is eltörték a hátán, mert tudták, hogy a cselekmény semmilyen következménnyel nem járhat. Ellenpéldaként egy amerikai esetet idézett fel, ahol tudomása szerint egy testvérét bántalmazó gyereket is elítélhetett a bíróság. "Milyen kormány hagyja az idős, magatehetetlen emberek lemészárlását?" - kérdezte.
Apáti István felszólal
Rétvári Bence államtitkár válaszában arról beszélt, hogy a kormány új rendőrök toborzásával sokat tesz a közbiztonságért, és óva intett az amerikai példáktól, mivel ott teljesen más az igazságszolgáltatás rendszere. A statisztikák szerint Magyarországon nem növekedett jelentősen a 14 évet be nem töltők által elkövetett büntetendő cselekmények száma, sőt, 2005-höz képest csökkent is - állította. Az államtitkár a Jobbik szemére vetette, hogy csak a fiatalkorú bűnelkövetőkre koncentrálnak, tavaly nem támogatták ugyanakkor a sporthuliganizmus letörésére benyújtott jogszabályokat.
"Önök fejest ugranak az üres medencébe" - mondta napirend előtti felszólalásában a szocialista Szekeres Imre MSZP, hozzátéve: szerinte továbbra is kérdés, hogyan fogja a kormány Magyarországot finanszírozni. A politikus korábbi fideszes politikusok nyilatkozatokat idézett, akik a 300 forintos eurót kritizálták a Gyurcsány-kormány idején, és azt mondta, ha a kritika igaz volt akkor, igaz most is. Szerinte a Fidesz igyekszik elvonni a figyelmet a gazdasági bajokról, pedig másmilyen költségvetés kell, amely munkahelyeket teremt, méltányos nyugdíjemelést tartalmaz, és nem elszegényedést hoz.
Kövér László házelnök megrótta a teremben ülő képviselőket, akik szerinte nem figyeltek a felszólalókra eléggé, helyette inkább hangoskodtak.
Cséfalvai Zoltán államtitkár válaszában azt monda, örül, hogy az MSZP-nek is lesz alternatív költségvetése, de ha az valóban 15 oldalas lesz, azt a politikus soványnak tartja.
Rogán Antal napirend előtti felszólalásában arról beszélt, hogy a bankok 2010 előtt egyoldalúan módosíthattak szerződést, nekik jogaik voltak, az ügyfeleknek viszont csak kötelezettségei. A képviselő szerint emiatt nőttek meg a magyar családok terhei rendkívüli mértékben a devizahiteleknél. A képviselő szerint a kormány nagyon sokat tett ennek a helyzetnek a megváltoztatására, a legfontosabb ezek közül a végtörlesztés lehetővé tétele. Szerinte azonban a bankok trükközéssel, indokolatlan kamatemeléssel próbálják ellehetetleníteni a végtörlesztést.
A politikus azt ígérte, fellépnek ez ellen, és minden akadályt elhárítanak a végtörlesztést igénybe vevő családok elől, vizsgálatokat indítanak a banki lépések miatt. Az erre vonatkozó javaslatokhoz a házszabálytól való eltérést kért. Cséfalvai Zoltán államtitkár válaszában szintén a korábbi pénzügyi szabályozás elégtelenségét okolta a mostani helyzetért, és a végtörlesztés fontosságát hangsúlyozta.
Lázár János és Répássy Róbert mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérések érkeztek az ügyészségre - közölte Kövér László házelnök. Kövér azt mondta, hogy a kérést a mentelmi bizottságnak továbbküldte.
Az LMP szerette volna, hogy a kampányfinanszírozás átláthatóságára vonatkozó törvényekről ezen az ülésen tárgyaljanak, az országgyűlés azonban nem támogatta a napirend módosítását. Szintén nem támogatták, hogy napirendre tűzzék az előző rendszer által biztosított "luxusnyugdíjak" eltörlését, amelyet a Jobbik javasolt.
Kövér László javasolta, hogy térjenek el a házszabálytól, és az otthonvédelmi intézkedések kiterjesztését, a hitelintézetekről szóló javaslatokat még a mai napon tárgyalhassa és elfogadhassa az országgyűlés. A jobbikos Z. Kárpát Dániel azt mondta, támogatják a devizahitelesek védelmét, de a kormány terveit nem tartják elegendőnek, mert sok adós számára nem ad választ. Schiffer András, az LMP frakcióvezetője szintén arról beszélt, hogy bár támogatják a házszabálytól való eltérést, úgy vélik, ez csak egy szűk réteget segít, akik a párna alól elő tudják teremteni a hiteleik törlesztéséhez szükséges összeget.
Orbán Viktor miniszterelnök az első sorból figyel
Schiffer András arra kérte Orbánt, hogy hasson oda a Fidesz frakciójára, és ne egyéni képviselői indítványokkal kormányozza az országot, ne sebtiben összerakott, hatástanulmányok nélküli törvényjavaslatokkal hozzon fontos döntéseket, mert a sietség szerinte újabb és újabb hibákat szül.
Tóbiás József, az MSZP képviselője közölte: ők nem támogatják a házszabálytól való eltérést, mivel szerintük rengeteg áldozatot szed a kormány "gazdasági szabadságharca". A képviselő szerint világossá kell tenni, hogy mit vár el az állam a pénzintézetektől, és milyen szerepet szán magának, ezekből a mostani javaslatokból azonban ez szerinte nem derül ki.
Pősze Lajos korábbi jobbikos, most független képviselő arról beszélt, hogy szerinte több mint 100 ezer ember fog élni a végtörlesztéssel, és Európában rengeteg bank aggódik a javaslat következményei miatt. A jobbikos módosíto javaslatokat kritizálva a képviselő azt mondta, hogy azok többsége a gazdagokat segítené, és amikor leszavazzák őket, "mindenféle szélsőséges honlapokon" panaszkodnak miatta. "Novák képviselőtársam olvasson egy kicsit, és akkor okosabb lesz" - szólta le Pősze a beszédébe belekiabáló jobbikos Novák Elődöt. Kövér László házelnök nyugalomra intette a bekiabáló képviselőket.
Pősze felszólalása
Rogán Antal az MSZP-t hibáztatta, hogy az kormányzása alapján hagyta, hogy olyan devizahitelek szülessenek, amelyek most gondokat okoztak. "Az a probléma, hogy önök semmit nem tettek 2010 előtt" - mondta. Rogán szerint ezek után kérdés, hogy amit most javasolnak, azt mennyire gondolják komolyan. Az LMP-s kritikákra reagálva azt mondta, szerinte nem baj, hogy megvan az országgyűlésben a gyors reagálás képessége. A Jobbik kritikájára válaszul azt mondta, nem becsülné alá a magyar családokat: szerinte sok helyen generációk fognak össze, hogy segítsék egymást a végtörlesztésben.
Az országgyűlés 304 igen, 44 nem szavazattal támogatta, hogy a devizahitelesek ügyében a házszabálytól eltérve tárgyalják a beérkezett javaslatokat.
Tóbiás József szocialista képviselő azt kérdezte, hogy milyen következménye lesz a fenntartó megváltozásának a megyei intézményeknél, amelyeket átvesz az állam. Cséfalvai Zoltán államtitkár szerint az a cél, hogy ugyanannyi forrás felhasználásával hatékonyabban működjenek az átvett megyei intézmények. "A megye nem üresedik ki, a jövőben területfejlesztési feladatok összehangolása és koordinálása lesz a feladata" - mondta. Tóbiás a válszt nem fogadta el, mivel szerinte a kormány "felhatalmazás nélkül" sáfárkodik a megyékben. Az országgyűlés a választ elfogadta.
Balczó Zoltán, a Jobbik alelnöke arról beszélt, hogy a magyar pedagógusok fizetése elfogadhatatlanul alacsony. A kormány a fizetés javítása érdekében szerinte semmit nem tett másfél év alatt, csak egy ígéretnek számító életpályamodellt vetett fel, amely "vagy életbe lép, vagy nem". "Minőségi képzés minőségi pedagógusok nélkül nem lehetséges" - mondta, alulképzett, túlterhelt tanároktól pedig szerinte nem várható el minőségi képzés. Miért nem kezdte meg a pedagógusok fizetésének rendezését a kormány? - kérdezte.
Halász János államtitkár válaszában egyetértett, hogy a pedagógusok fizetése hivatásuk fontosságához képest alacsony, és ezen választatni kell. Az államtitkár szerint azonban Magyarországnak az elhúzódó nemzetközi válságban kell sikeresnek lennie, és ehhez államadósságát kell csökkentenie. A kialakult helyzet takarékos költségvetési tervezést igényel - mondta. 2012-ben elindul a közoktatás átszervezése - ígérte, és ezért nem csökken a települési önkormányzatok normatív támogatása, valamint a határon túli felsőoktatási intézményekre, és több konkrét programra szánt összeg sem. Balczó a választ nem fogadta el, mivel szerinte nem a válság megoldása után kell pénzt áldozni az oktatásra, hanem a jó oktatás segítségével kell megoldani a válságot. Az államtitkári választ az országgyűlés ugyanakkor elfogadta.
Heintz Tamás fideszes képviselő a gazdasági miniszterhez nyújtott be interpellációt arról, hogy a pénzintézetek kiskapukat találnak a végtörlesztésben, és az építkezőknek nyújtott ütemesen folyósított hiteleket egyoldalúan módosítják. A képviselő szerint ezzel tízezrek esnek el a végtörlesztés lehetőségétől. Cséfalvai Zoltán államtitkár válaszában azt mondta, hogy tudomása szerint a hitelintézetek többsége az ügyfeleknek korrekt tájékoztatást ad, a konkrét esetben pedig szerinte egyértelmű a jogalkotói szándék, és itt sem maradhat ki senki a végtörlesztésből. Heintz Tamás a választ a kormány lépéseinek méltatása után elfogadta.
Szijjártó Péter és Orbán Viktor
Scheiring Gábor, az LMP képviselője arról kérdezett, hogy mikor lesz végre spekulációs adó, és milyen lépéseket tesz a kormány a spekulációk letörésére. Cséfalvai Zoltán államtitkár felemlegette, hogy a számon kért adót James Tobin közgazdász találta ki, és azt eddig csak "ultrabalos" szervezetek támogatták. Jelenleg az Európai Bizottság is felvetette, hogy bevezet egy ilyen adót, de az EU-ban is úgy látják, hogy emiatt elmenekülhetnének a pénzintézetek Európából, és a GDP is jelentősen csökkenne miatta. Pénzügyi tranzakciók helyett sokkal jobb megoldás szerinte egy olyan adó, mint a magyar bankadó - mondta Cséfalvai.
Scheiring Gábor (LMP)
Varga László, az MSZP képviselője arról kérdezte a kormányt, hogy mikor tudják meg a rokkantnyugdíjasok, hogy mi lesz velük. A képviselő szerint tavasszal a kormány hadat üzent nekik, és akitől csak lehet, el akarja venni a nyugdíjukat. A válaszadó államtitkár erre Gyurcsány Ferenc korábbi szocialista miniszterelnököt idézte, aki 2007-ben arról beszélt, "botrány", hogy ilyen sok rokkantnyugdíjas van az országban. Varga szerint az államtitkár arra nem válaszolt, hogy mi lesz az érintett 330 ezer emberrel, akik még a nyugdíjkorhatár alatt vannak, az országgyűlés azonban 203 igen, 88 nem szavazattal elfogadta.
Varga László kérdez
Göndör István "M, mint Matolcs, m, mint megszorítás" címmel interpellálta a gazdasági minisztert. Azt mondta, hogy a szocialista kormány az utolsó évében már sikeresen kezdte el a válságkezelést, a Fidesz azonban ezt elrontotta. Göndör azt kérdezte, hogy nem kellene-e újratervezni "a bukott adópolitikát".
"Tényleg őszintén kérdem, muszáj ennyire demagógnak lenni?" - kezdte válaszát Cséfalvai Zoltán államtitkár, aki szerint méltatlan a parlamenthez, hogy "egymás zsebében turkálnak". Göndör ugyanis azt kérdezte, hogy nem gondolja-e a kormány, hogy a gazdagabbaknak, mint a kormánytagok, nagyobb terheket kellene vállalniuk. Az államtitkár közölte: a kormány gazdaságpolitikája erősíti a versenyképességet, magán kezdte a spórolást, és el fogja érni, hogy Magyarország a világ legversenyképesebb országai közé fog tartozni. Göndör István a választ nem fogadta el, szerinte a válasz teljesen hiteltelen.
A jobbikos Apáti István a fagykárt szenvedett gazdák kárenyhítéséről kérdezett, mivel szerinte a kárenyhítés elégtelen. Czerván György államtitkár válaszában azt mondta, "semmi nem tudja jobban megtéveszteni a gazdákat, mint a demagóg hangulatkeltés", szerinte egyes politikai körök az emberek összeugrasztására akarták felhasználni a tavaszi fagykár által létrejött katasztrófahelyzetet. Az államtitkár szerint a kormány nem hagyta cserben a gazdákat, és azok megfelelő kárenyhítésben fognak részesülni. Hozzátette ugyanakkor, hogy komplex kockázatkezelési rendszert akarnak kialakítani a kárenyhítési rendszer átalakításához, ami jobban épít majd a gazdákra és a biztosítókra is, mivel nem jó, hogy most az állam biztosítási jogviszony nélkül is mintegy biztosítóként működik bármilyen mezőgazdasági kár esetén.
Véget értek az interpellációk, azonnali kérdések és válaszok következnek.
Varga Zoltán (MSZP) azonnali kérdést intézett az önkormányzati intézmények átvételéről. A képviselő azt kérdezte, hogy mért "titokban" állapodott meg erről a miniszterelnök a megyei vezetőkről, és olyan megállapodásokat "kényszerítettek rá" a megyei vezetőkre, amelyekről a parlament nem is tudott. Navracsics Tibor közigazgatási és igazságügyi miniszter azt válaszolta, hogy 2006-ban a szocialisták meg akarták szüntetni a megyei önkormányzatokat, és pénzügyileg ellehetetlenítették őket. Az eladósodott megyei önkormányzatokkal Navracsics szerint politikai megállapodás született arról, hogy átvesznek intézményeket, és ez nem volt titkos.
Z. Kárpát Dániel a nemzetgazdasági minisztériumtól kérdezte, hogy mért nem ad segítséget a devizahitelek kedvező végtörlesztésére a vállalkozásoknak és a kevesebb tartalékkal rendelkezőnek is, akik nem tudják adósságukat egy összegben kifizetni. A váalszat adó Cséfalvai Zoltán államtitkár szerint a jobbik javaslata hadüzenet lenne a pénzügyi szektorral, és ez a kormánynak nem célja. A kormány a lakosság eladósodottságát akarja csökkenteni, a jobbikos javaslat viszont szerinte "bedöntené a forintot".
Hende Csaba honvédelmi miniszter a parlamentben
Gulyás Gergely (Fidesz) arról kérdezte a belügyminisztert, hogy mekkora károkat okozott a 2006. őszi erőszakos rendőri fellépés, amely szerinte az alkotmányos alapjogokat sértette. A képviselő azt akarta tudni, hogy mennyi kártérítést fizetett ki a Belügyminisztérium a jogsértések miatt. Kontrát Károly államtitkár válaszában azt mondta, hogy a 2006-os rendőri fellépés nehezen helyrehozható károkat okozott a közbizalomban. "Mi megtérítettük a kárt, de bocsánatkéréssel a szocialisták tartoznak" - mondta az államtitkár, aki 131 károsult esetében több mint 200 millió forintot fizettek ki, és mindössze 3 igényt utasítottak el.
Gőgös Zoltán (MSZP) arról kérdezte a vidékfejlesztési minisztert, hogy mi történt a gazdáknak járó nemzeti kiegészítő támogatással, amelyre egyre kevesebb pénzt fordítanak a költségvetésben. Czerván György államtitkár szerint minden előkészületet elvégeztek, és jövő hétfőtől megindul a területalapú támogatások kifizetése. Gőgös Zoltán viszontválaszában ezt jó hírnek nevezte, majd hozzátette: A Matolcsy-féle gazdaságpolitikában ez egy jó dolog, hogy a gyenge forint-euró árfolyam miatt a gazdák [euróban számolt] támogatása majd 10 ezer forinttal magasabb lett.
A jobbikos Hegedűs Lorántné arról kérdezett, hogy hatályban van-e még az önkormányzati törvény, hiszen szerinte törvénytelenül állapodott meg Orbán Viktor kormányfő a megyei közgyűlési elnökökkel az önkormányzati intézmények átvételéről, és szerinte ezzel a kormány jelentős önkormányzati vagyont is államosított. Navracsics Tibor válaszában azt mondta, hogy a törvény természetesen érvényben van, a Jobbik pedig félreérti a helyzetet, hiszen Orbán és a megyei vezetők megállapodása politikai megállapodás, nem jogi szerződés volt. A miniszterelnök-helyettes szerint a lépésre azért volt szükség, mert a megyei önkormányzatokat az előző kormány kivéreztette, és nem képesek ellátni a feladataikat.
Scheiring Gábor (LMP) arról kérdezte Navracsics Tibort, hogy a 300 forintos euróárfolyam után mikor fog végre távozni Matolcsy György gazdasági miniszter. A képviselő idézte Navracsics korábbi nyilatkozatát, amikor a Gyurcsány-kormány idején 300 forintot elérő árfolyamért az egyértelműen a kormányt tette felelőssé. Navracsics Tibor válaszában azt mondta, hogy akkor mások voltak a körülmények, akkor Magyarország elsőként került bajba, most nem lehet olyan európai gazdaságot mutatni, amely érdemleges gazdasági növekedést tud mutatni.
Navracsics Tibor szerint most mások a körülmények
Az MSZP-s Nyakó István szerint az áfaemelés és az egykulcsos adó a családok életét nehezíti meg, és sok gyerek nem jut megfelelő étel. A politikus egy ombudsmani vizsgálatot idéz, amely szerint sok gyermekotthonban az étkeztetésre a jogszabályban előírt összeget sem tudják fordítani, egyhangú ételeket, tésztát esznek, van, ahol hús csak heti egyszer jut. "Ők is biztos kaptak az alaptörvényből. Húst mikor kapnak?"- kérdezte. A válaszadó államtitkár azt mondta, hogy a helyzetet részben örökölték a szocialistáktól, de számos programmal próbálnak egészségesebb, jobb közétkeztetést elérni.
Gyöngyösi Márton (Jobbik) a külügyminisztert kérdezte a WikiLeaks Magyarországról szóló iratairól. Egy 2009-es iratot idézve arról beszélt, hogy az USA budapesti nagykövetsége Martonyi János külügyminisztert megbízható, a transzatlanti kapcsolatokat támogató embernek nevezett. Martonyi egy iratban azt mondta, hogy ő 20 éve támogatja a külföldi cégek befektetését a magyar közszolgáltatási szektorban, ez Gyöngyösi szerint a magyar érdekekkel ellentétes. Gyöngyösi szerint káros, hogy olyan emberek beszélnek gazdasági szabadságharcról, akik végigasszisztálták a privatizációt és "az ország kiárusítását". Németh Zsolt államtitkár válaszában azt mondta, hogy a magyar országgyűlésben "ilyen fröcsögésnek nem hiszi, hogy helye lenne". "Ha kérdései vannak, a miniszter úrnak felteheti ezt" - mondta, hozzátéve, hogy az atlantista külpolitika élvezi a kormány támogatását. Németh azt mondta, nagyra értékeli Gyöngyösi kommunista-üldöző tevékenységét, de ehhez inkább nézzen körül a saját háza táján.
Szávay István (Jobbik) a külügyminisztertől egy szeptemberi temerini incidensről, és az utána a délvidéki magyarok ellen indult fellépésekről kérdezte a külügyminisztert. A képviselő szerint a szerb média lejáratja a délvidéki magyarokat, és a hatóságok is felléptek a magyarok ellen, a magyar kormány pedig "bűnös hallgatásba" burkolózik. Németh Zsolt államtitkár válaszában azt mondta, hogy a kormány hangot adott már a véleményének, nem hallgatott. A vajdasági magyarok vezetőjére hivatkozva azt mondta, hogy Temerinben a helyzet megnyugtató, a fellépő szerb rendőrök pedig elfogulatlanok. Az államtitkár szerint nem csak bűnös hallgatás, de bűnös hőbörgés is van, ami nem segít a megnövekedett feszültség rendezésén.
Daher Pierre, a Fidesz edelényi képviselője erős akcentussal olvasott fel kérdését arról, hogy mikorra várható a másfél évvel ezelőtti árvíz okozta károk helyreállítása Edelényben. Tállai András államtitkár azt mondta, hogy a Belügyminisztérium nem tartotta indokolnak azt a vis maior segítségkérési összeget, amelyet az edelényi önkormányzat kért. A minisztérium 115 millió forint támogatást ítélt meg útépítésre, de azt az önkormányzat még nem hívta le. Ennek okát az államtitkár szerint Edelényben kell keresni. "Edelényre ugyanazok a szabályok vonatkoznak, mint az összes többi önkormányzatra" - mondta Tállai.
Sós Tamás, MSZP a szakképzés átalakításáról kérdezett, azt akarta tudni, hogy lesz hatékony a szakképzés átalakítása, és mik a kormány tervei a megszüntetett szakiskolák épületeivel. Cséfalvai Zoltán államtitkár tagadta, hogy az átalakítás során 20 százalékos megtakarítást akarnának elérni, de azt mondta, hogy a rendszernek az átszervezés után olcsóbban, hatékonyabban kell működnie, mint előtte.
Véget értek a kérdések, a házelnök fél hatig szünetet rendert el, utána döntéshozatal várható több ügyben is. Élő tudósításunk a parlamenti kérdésekről ezzel véget ér.