Az idei költségvetés tranzakciós díj fizetésére kötelezi az összes állami intézményt. Ez azt jelenti, hogy minden banki átutalás után 30-300 forintot kell kifizetni az államkincstárnak. Ez leginkább a felsőoktatásban okozhat problémát, ahol havonként utalnak ösztöndíjat a hallgatóknak. Az általunk megkérdezett felsőoktatási intézmények egyelőre nem tudják, mennyi kiadást fog ez jelenteni, de akár több tízmilliós összegről is lehet szó évente. Az iskolák azt sem tudják, honnan vegyék el az összeget.
Törvény szerint a hallgatói ösztöndíjakat nem lehet megkurtítani, de "hogy más formában megfizettetik-e a hallgatókkal, még nem tudni" - mondták az [origo]-nak a Corvinus Egyetem gazdasági osztályán. A Corvinus Egyetem havonta többször folyósít összegeket a hallgatókank, jelenleg 8000 diák kap ösztöndíjat. Előzetes számítások még nem készültek, de több tízmillióról lehet szó évente. "Nem tudjuk, mennyire lesz ez észrevehető, de ki kell gazdálkodni" - mondták.
A tranzakciós díj fizetése nem vonatkozik minden felsőoktatási intézményre, csak az állami fenntartásúakra. A Pázmány Péter Katolikus Egyetem például nem tartozik ide. Az Államkincstár illetékes főosztályvezetője, Karacsné Kovács Katalin tájékoztatása szerint 29 felsőoktatási intézményről van szó, melyeknek számlavezetését a kincstár intézi. A tranzakciós díj átutalásonként 250 forint, de Karacsné szerint az ösztöndíjakat zömében csoportos átutalással bonyolítják, amelynél a tranzakciós díj tételenként 30 forint. A Corvinus Egyetemen is megerősítették, hogy a díj összege az átutalás típusától függően változik, de nem minden tétel fér be szerintük a csoportos átutalásokba. Papíralapú és postai kifizetés esetén a díj 300 forint.
Az Államkincstár évente 2 milliárd forint bevételt vár az új rendszertől, amelyből körülbelül 160 millió származik majd az egyetemektől és főiskoláktól. Ez a nagyobb egyetemeknél a Magyar Hírlap információi szerint több tízmillió: az ELTE legalább 20 milliós, Budapesti Gazdasági Főiskola 50-60 milliós plusz kiadásra készül.
Az Oktatási Minisztériumban (OM) elmondták, hogy a döntésbe nem volt beleszólásuk, bár az [origo] információi szerint felszólaltak a Pénzügyminisztériumnál az ösztöndíjak érdekében. Az OM-nél úgy fogalmaztak, állami pénzből élő intézményként ők maguk is inkább "elszenvedői" az intézkedésnek. Az Államkincstár főosztályvezetője, Karacsné szerint azért nem foglalkoztak külön az ösztöndíjakhoz hasonlóan kis összegű pénzek tranzakciós díjával - bár a Pénzügyminisztérium tisztában volt vele, hogy problémát okozhat -, mert nem jellemzőek a kis összegű átutalások az állami intézményeknél. Az Államkincstár ugyanis 1500 állami ügyfél számláit és átutalásait kezeli, ezért a szolgáltatásért pedig eddig is fizetni kellett.