A rendszerváltás óta soha egyetlen pártnak sem volt akkor frakciója az Országgyűlésben, mint amekkorát a Fidesz alakíthat meg szerdán: 226 képviselő lesz egyetlen frakcióban (a KDNP-nek lesz még egy külön, 36 fős képviselőcsoportja). Ez - amellett, hogy kényelmes, akár az alkotmány módosítását is lehetővé tevő többséget biztosít az új kormánynak - eddig nem látott kihívás elé állíthatja a Fideszt és Lázár János frakcióvezetőt.
A most véget érő ciklusban a nagyságrendileg hasonló méretű (fénykorában 190 képviselőt számláló) MSZP-frakció vezetésének sok problémája akadt a fegyelmezetlen képviselőkkel, akiket gyakran pénzbírsággal sújtottak, mert elmulasztottak szavazásokat, vagy szándékosan szembeszálltak a képviselőcsoport akaratával. Még így is megesett, hogy a 2010-es költségvetés vitájában egy tucatnyi MSZP-s képviselő a kormány akaratával szemben áterőltetett egy módosító javaslatot (erről itt olvashat részletesen).
A fegyelmezési problémákra az ellenzék is számít. Vona Gábor, a Jobbik elnöke egy tévéinterjúban azt mondta, arra számít, hogy pártja képes lesz egy-egy ügy mellé fideszes képviselőket is megnyerni. "A hatalmas nagy Fidesz-frakcióban vannak olyan emberek, akik szerintem igenis Morvai Krisztina jelölésével egyetértenek" - mondta Vona arra a kérdésre, hogyan jelölik majd köztársasági elnöknek Morvai Krisztina EP-képviselőt, hiszen nincs meg az ehhez szükséges 50 képviselőjük.
Fegyelmezett csapat
Az [origo] által megkérdezett fideszes politikusok szerint ilyen nyílt lázadás veszélye nem fenyeget majd a következő ciklusban. "A legutolsó fideszes képviselőnek is jobb lenni, mint vezető ellenzékinek" - mondta a párt egyik választókerületi elnöke, aki szerint mindenki sokkal jobban szereti annál a képviselői székét, hogy ilyen húzással kockáztassa a posztját.
A Fidesz egy névtelenséget kérő képviselője szerint sem fegyelmezési, inkább logisztikai feladat lesz a frakció irányítása: mindenkinek feladatot kell adni, illetve hétről-hétre meg kell majd találni az aktuális ügyek felelőseit. A szervezésben azonban szerinte "nem marad majd magára a frakcióvezető", a támogatás igénye elsősorban a kormánytól jön majd. "A kormány attraktivitása magával ragadja majd a képviselőket" - mondta.
"Nálunk nincsenek Csák Máték, akik három vármegye uraként mindig helyet követelhetnek maguknak a vezetésben és a parlamentben" - mondta a választókerületi elnök. Szerinte a párt hierarchikus szervezete - országos vezetés, regionális pártigazgatók, választókerületi elnökök - is garancia lehet arra, hogy ne alakuljanak ki nagyon független hatalmi csoportok, mint amilyenek szerinte az MSZP-t jellemezték.
A Fideszben a megyei rendszert már évekkel korábban felváltotta a választókerületi rendszer, így nem tudnak hatalmi centrumok kialakulni a pártban. 2003-ben a megyei szervezetek rovására a Fideszben létrehozták a választókerületi rendszert, ezek vezetőit a pártelnök nevezi ki. A megyei szervezetek ugyanis többnyire erős lobbierővel bírnak a nagyobb pártokban. Ez a rendszer a képviselőjelöltek kiválasztásában is szerepet kapott, a potenciális jelölteknek több szűrőn kellett keresztülmenniük, és mindegyikükkel elbeszélgetett személyesen Orbán Viktor pártlenök is. Komoly féket jelent az is, hogy a jelöltekről formálisan döntő országos választmányt Kövér László, Orbán egyik legközelebbi bizalmasa vezeti.
Meglepetések helyett
A Fidesz az elmúlt ciklusban három képviselőt vesztett kilépés vagy kizárás miatt. Tóth András újfehértói polgármester személyes okokkal magyarázta a döntését. Lengyel Zoltán az után távozott, hogy 2007. július 8-án rendőrökkel verekedett össze a budai Alagút utcában (emiatt később jogerősen elítélték), illetve meztelen fotókat tettek közzé róla az interneten. Császár Antal, Vállalkozók Pártjának elnöke - aki a Fidesz országos listáról jutott a parlamentbe - pedig azzal indokolta távozását, hogy nem kapott elég megszólalási lehetőséget, illetve nem oldódott meg pártjának finanszírozása.
A Lengyel ügyei és Császár kiugrása után választókerületi elnök forrásunk szerint komolyan felmerült, hogy jobban meg kellene szűrni az embereket, hogy ne kerüljenek kínos alakok a parlamentbe. Ebben egyrészt a többszintű kiválasztás, másrészt az elnöki stábban működő képzési igazgatóság működése segített.
Ezt a szervezeti egységet Orbán még 2007-ben hozta létre, Szabó Erika korábbi kiskunhalasi parlamenti képviselő vezetésével. Célja, hogy elkészítse a fideszes politikusokat kormányzati, államigazgatási és önkormányzati feladatokra. Forrásunk szerint az igazgatóságon egy bizonyos szint felett mindenkinek van dossziéja, aki valamilyen tisztséget visel. Ebben adatok vannak a végzettségről, a szakterületről, ahol valaki dolgozni szeretne, de például a családi állapotról és a gazdasági érdekeltségekről, így nem érheti a meglepetés a pártot.