Az állampolgárságot kérők számától is függ az új választójogi törvény
![ők adták le elsőként honosítási kérelmeiket sorozathoz, kettős állampolgárság, csíkszeredai magyar főkonzulátus](https://cdn.origo.hu/2024/01/Lk5b5Bw6l3Dd7ailw-1mmtfQkaHRReOivf6hJq3R5Ug/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzZiZTlkOTI3NjBkNTQ2ZjVhM2I4ZDA0ZGNiZjBhOGFm.webp)
"Egészen bizonyos, hogy a választójogi törvényről még az idén döntés lesz az Országgyűlésben" - mondta a lapnak Gulyás Gergely, az alkotmányelőkészítő eseti bizottság fideszes alelnöke.
A politikus azt is mondta, hogy fontos kérdés az ügyben, hogy hányan kérnek magyar állampolgárságot, ez is befolyásolja ugyanis a szabályozás részleteit. Nem keverné össze azonban az állampolgárság vitáját az alkotmányozással. "Az új alkotmány vitáját és elfogadását azonban nem lenne szerencsés ezzel terhelni" - fogalmazott.
Gulyás szerint ha a Kósa Lajos, Navracsics Tibor, Répássy Róbert és Rétvári Bence által jegyzett javaslatot fogadná el a parlament, amely 90 egyéni, 78 országos listás és 30 kompenzációs, illetve 13 kisebbségi helyet osztana ki, akkor a határon túliak választójogára két lehetséges forgatókönyv áll fenn.
Szerinte az egyik verzió az, hogy a határon túliak csak az országos listákra szavazhatnának, azaz "fél szavazatnál" kevesebbel rendelkeznének. A másik lehetőség, hogy a határon túliak számára létezne egy külön lista, amelyen már helyi képviselők is indulhatnának. Szerinte csak a második esetben van értelme arról beszélni, hogy a határon túliak ne csak választójogot, hanem választhatósági jogot is kapjanak (ez utóbbi az úgynevezett passzív választójog) - írta a Népszabadság.