A túzok lehet a földárverések egyik vesztese
![Puszta, Dévaványa, Ecsegfalva](https://cdn.origo.hu/2023/12/UX7eg3IaZKH9lBhCt0xS3MDSfkJEzSeiexMET73NaEM/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzAxZGFkNzMwMzJhMjQ4Zjk5M2ZjNDg2ZmNiYTc4YjYx.webp)
A Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület, a WWF Magyarország és a Magyar Természetvédők Szövetsége természetvédelmi feladataira figyelmezteti Fazekas Sándor minisztert, hogy alkotmányos kötelessége keretében ne adja hozzájárulását a kiemelten fontos természeti oltalom alatt álló területek magánosításához.
Magyarországon 4,3 millió hektár szántó található, ebből 520.000 hektár tartozik a Natura 2000 hálózatba.
Ezeken a területeken az európai közösségi szabályozás értelmében - és a közjólét érdekében - olyan területhasználatot kell folytatni, amely összehangolja a mezőgazdasági termelés szempontjait a természeti örökség, elsősorban a szántóföldet is élőhelyül használó védett állatfajok megőrzésével – tájékoztatta a Origót Zanin Éva, a WWF munkatársa.
A fokozottan védett túzok, e világszerte ritka és veszélyeztetett madárfaj, nemzeti büszkeségünk. Elterjedési területének egyik legfontosabb régiója a Kárpát-medence. Elsődleges élőhelyét a megfelelő gazdálkodás mellett megőrzött gyepek és szántók jelentik, ezért kiemelt élőhelyeit szabályok óvják, amelyek előírják a faj igényeit és életfeltételeit figyelembe vevő gazdálkodást.
A Kiskunság, a Hevesi Sík és a Mosoni-sík a legfontosabb szaporodóhelyek közé tartozik, ahol több ezer hektár állami tulajdonban álló Natura 2000 földterület kerülhet magánkézbe.
Állami tulajdonú Natura 2000 területek haszonbérbe adása esetén kormányrendelet írja elő, hogy a természeti állapot megőrzését vagy javítását szolgáló földhasználat valósuljon meg a területen. Azzal, hogy ezek a területek magánkézbe kerülnek, az állam közvetlen - tulajdonosként történő - beavatkozási lehetősége megszűnik, így az állam a földjeivel együtt a természeti értékek megőrzését segítő tulajdonosi jogait is elveszíti.
A Natura 2000 hálózat az Európai Unió természetvédelmi megállapodása, mely a környezeti kárt okozó döntéseket kötelezettségszegési eljárással szankcionálja.
A Natura 2000 Összefogás nevű civil szervezet másodfokon pert nyert a romániai Környezetvédelmi és Erdészeti Minisztérium ellen. A döntés értelmében nem épülhetnek vízerőművek a Natura 2000 hálózatba tartozó, és ezzel európai jelentőségű fajok és élőhelyek védelmét biztosító Sucu-Olteana és Bistra Marului folyókon. Az itt tervezett erőművek megépítéséhez korábban a helyi Környezetvédelmi Ügynökség már hozzájárult.