Trócsányi László megvédte a magyar igazságszolgáltatás függetlenségét
![Trócsányi László](https://cdn.origo.hu/2023/12/BFlPMuO76WEDEUo4S5t2S867mg5uzA2xzAUBtFQ2lmM/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzJiNDc5OGY1MmE1MzQ1NzE4NGQwZWI1YjUwOGI0ZGM0.webp)
Trócsányi László – aki az európai parlamenti választásokon a Fidesz listavezetője – kifogásolta az Európai Bizottság egyre növekvő politikai szerepvállalását. Úgy vélekedett, hogy a bizottság nem tartja magát az európai uniós szerződések szelleméhez, a szerződések őrének számító testülettől elvárható lenne a politikai semlegesség, és reményét fejezte ki, hogy
a 2019-es európai parlamenti választások után Brüsszel ideológiailag kevésbé lesz részrehajló.
Az igazságügyi miniszter az uniós alapszerződés hetes cikke szerint, Magyarországgal szemben indított eljárásról a következőképpen nyilatkozott: „Mindig fenntartásokkal fogadom, ha politikusok beszélnek a jogállamiságról. A jogállamiságról jogászoknak kellene ítélkezniük a tények alapján.”
Trócsányi László – aki egyben Orbán Viktor kormányfő jelöltje az uniós biztosi tisztségre – egy példával válaszolt a magyar igazságszolgáltatás függetlenségét megkérdőjelező hangoknak. Nemrég egy bíróság engedélyezte, hogy neonáci csoportok a „becsület napja” alkalmából rendezvényt tartsanak Budapesten, pedig a kormány a bajor törvénykönyvből átvett jogszabállyal lehetővé tette a szélsőjobboldali rendezvények betiltását.
A becsület napja a magyarországi szélsőjobboldal egyik legnagyobb éves eseménye annak emlékére, hogy a szovjet ostromgyűrűbe zárt német és magyar alakulatok 1945. február 11-én este megpróbáltak kitörni Budáról.
„Meg voltam róla győződve, hogy a bíróság be fogja tiltani az összejövetelt, de legnagyobb meglepetésemre úgy találták, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága elsőbbséget élvez” az adott esetben – magyarázta Trócsányi, aki szerint az ügy ékes példája a magyar igazságszolgáltatás függetlenségének.
A tárcavezető elmondta, hogy
az igazságszolgáltatás legmagasabb tisztségeinek betöltésekor politikai szempontok is érvényesülhetnek,
például a francia alkotmánytanács elnöke Laurent Fabius korábbi szocialista külügyminiszter. A politika mindig szerepet játszik az ilyen kinevezéseknél, de csak akkor lesz belőle gond, ha valaki a hivatali eskütételt követően nem végzi függetlenül munkáját.