V4NA: Sorosék felügyelik az iszlám szélsőségesekkel barátkozó pakisztáni kormány adópolitikáját
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/dDlWm1onv_NJLnD0lIb3O2h87-9NoutE7hG-pdzQ2lA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzlmYmRkNzk2YjAzYTQ4MTFiNzAwMmJjYTMwZmU3NTQz.webp)
Bár a külsőségek alapján demokratikus parlamenti választásokat tartottak tavaly Pakisztánban, nemzetközi elemzők szerint az atomfegyverekkel is rendelkező országban az lehet elnök, akit a hadsereg támogat. Így a fegyveres erők támogatásával alakíthatott kormányt 2018-ban Imran Hán korábbi profi krikettjátékos is, akinek pártja, az Igazság Mozgalom „nyerte" a tavalyi voksolást.
Hán egyik fő célkitűzése volt, hogy megreformálja az ország adórendszerét, ugyanis a hivatalos statisztikák szerint az ország 200 milliós lakosságából évente mindösszesen 2 millióan (!) adnak be adóbevallást és fizetnek közterheket. Az ország gazdasági mutatói 2019-re olyan mélypontra zuhantak, hogy a Nemzetközi Valutaalap 5,3 milliárd eurós kölcsönt ítélt meg az iszlamabadi kormányzat kérésére. Ennek egyik kitétele volt a pakisztáni adórendszer reformja, amelynek legfontosabb eleme, hogy az országban nagy vagyonnal rendelkezők június 30-ig teljes amnesztia mellett tehettek önkéntes adóbevallást. Vagyis akármennyit csaltak el, ha ezt bevallották, mentesültek a későbbi büntetések alól.
Az egyelőre nem tudni, vajon ez az ötlet is az amerikai milliárdos spekuláns, Soros György fejéből pattant-e már ki, de az biztosnak látszik, hogy a magyar zsidó származású üzletember hálózatának gerincét jelentő Open Society Foundation szakértői dolgozhatják ki Pakisztán új adórendszerét. Minderről hétfőn számolt be a Radio Pakistan állami rádióadó. Arról is szóltak, hogy az OSF szakértői hamarosan Iszlamadba utaznak, hogy felmérjék az adórendszer reformjának lehetséges végrehajtási módozatait.
Mindezt megerősíti a Soros-birodalom örökösének Twitter-bejegyzése is, amely szerint: „Mélyreható és produktív megbeszélést folytattunk Pakisztán miniszterelnökével".
Az összeesküvés-elméletek kedvelőinek ugyanakkor két körülmény is érdekes lehet a Soros-birodalom és Pakisztán egyre mélyülő gazdasági együttműködésével kapcsolatban. Az egyik, hogy az IMF éppen az előtt segítette ki rendkívül hatalmas összeggel Pakisztánt, hogy Sorosék kulcsszerepet kaphatnak az ottani gazdaság talpra állításában. Ez azért is különösen érdekes, mert a 2000-es évek végén az amerikai milliárdos azok között volt, akik komoly lobbitevékenységet folytattak azért, hogy a Nemzetközi Valutaalap tartalékaiból szegény országok kölcsönöket kaphassanak.
Ugyanakkor az sem elhanyagolható tény, hogy Soros – zsidó származása ellenére – kifejezetten rossz viszonyban áll a zsidó állammal, ő maga is úgy nyilatkozott korábban, hogy nem akar Izrael állam részévé válni. De mert a korábbi, Benjamin Netanjahu vezette izraeli kormányzat szerint az amerikai milliárdos jó néhány Izrael-ellenes csoportot támogat, nemkívánatos személlyé is nyilvánították az országban. Ezzel párhuzamosan pedig Pakisztán jelenlegi államfője kifejezetten jó kapcsolatot ápol az országában komoly fenyegetést jelentő szélsőséges iszlamista csoportokkal. Köztük az országot korábban szinte teljesen hatalmuk alá rendelő tálibokkal. Csak a Hán elnök megválasztását megelőző kampányidőszak utolsó hetében 176 halálos áldozatot követeltek a szélsőségesek merényletei az országban.