Vitákkal teli időszak következik az európai politikában
![Dömötör Csaba, Fidesz eredményváró, EP választás, 2019 Európai Parlament, EP2019](https://cdn.origo.hu/2023/12/nmnA6rje-CmY_o_lt82STtH7naCqxJ7gXCp5Wgw1BRk/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzdlNWUyZDRlZWM2YTRhY2NhOWZlMWJmZWM1YmVhYjlh.webp)
Jó lenne, ha az európai jobboldal is magáénak vallaná ezeket a célokat, és megújulna. Az Európai Néppártnak magának kell eldöntenie, hogy mit választ, és ettől függ, hogy a Fidesz merre megy tovább - tette hozzá Dömötör Csaba.
Az európai gazdaság a lassulás jeleit mutatja, ami önmagában is vitákat vetít előre. "Bármit is hozzon a mostani év, állunk a viták elébe, de
a magyar gazdaság ma már stabilabban áll a lábán: nagyobb a növekedés, alacsonyabb az adósság és nagyobb a magyar tulajdon aránya. Ez sokat számíthat majd a rázósabb időszakokban
- fogalmazott az államtitkár.
Dömötör Csaba szólt arról is, hogy a környezetvédelem közös ügy, amely a napi pártpolitikai csaták felett áll, s nem is lenne jó, ha azok "foglya" lenne. Hozzáfűzte, az utóbbi időszakban mintha az ellenzék megpróbálta volna kisajátítani a környezetvédelem ügyét. "Az a helyzet, hogy a kormány már évek óta a cselekvés útját járja: évtizedek óta nem látott fásítási program indult, a kormány több százezer lakás energia-korszerűsítéséhez nyújtott segítséget, és támogatást biztosított többek között elektromos autók beszerzéséhez is" - hangsúlyozta.
Hozzátette, rövidesen elkészül egy
újabb kormányzati akcióterv is,
amely tartalmazza, hogy 2022-től csak elektromos járműveket lehet beszerezni a városi tömegközlekedés területén, és felszámolnák az illegális hulladéklerakókat is.
Kiemelte, hogy Magyarország azon 21 ország közé tartozik, amely
úgy növelte gazdaságát, hogy közben csökkent a szén-dioxid-kibocsátása.
"Ezen az úton szeretnénk továbbmenni, többek között ez is szerepel a stratégiában" - fűzte hozzá, azzal együtt, a cél, hogy 2030-ra az áramtermelés 90 százaléka szén-dioxid-mentes legyen, később pedig szeretnék elérni a klímasemlegességet is, de ehhez még meg kell vívni egy nagy vitát.
A vita lényege, hogy ki állja végső soron a számlát: a magyar kormány szerint a legnagyobb szennyezőknek kellene, a baloldali vélekedés alapján viszont szétterítenék a terheket. Dömötör Csaba szerint ennek különböző megnyilvánulási formái vannak - mint például a dugódíj, vagy a szén-dioxid-adó -, de az biztos, hogy a családokkal fizettetnék meg a számlát.
Mi más utat javaslunk, fizessenek inkább a szennyezők, Brüsszelnek pedig több forrást kellene előteremtenie
- hangsúlyozta a politikus, azzal együtt, hogy nem szeretnék, ha a kohéziós források csökkennének, és azt sem, hogy a klímapolitikai döntések például az élelmiszerárak növekedésével járjanak. Hozzátette, a kormány számításai szerint a teljes klímasemlegesség elérése 50 ezer milliárd forintba kerülne 2050-ig.
Az államtitkár kitért arra is, Orbán Viktor miniszterelnök csütörtöki sajtótájékoztatóján az egészségügyi fejlesztések kapcsán elhangzott kijelentések azt jelzik, hogy stratégiai ágazatról van szó, amit a kormány több irányból is megerősít. Lépéseket tesznek
a kórházi adósságállomány felszámolására, folytatódik az egészségügyben a béremelési program,
és felújítják a kórházi váró- és kórtermeket.
Kiemelte azt is, 2010-hez képest 720 milliárddal költenek többet az egészségügyre, s szeretnék, ha ez érezhető lenne ott is, ahol az állampolgárok megfordulnak.