Sokszínű és változatos kikapcsolódást ígér a Dunántúli-középhegység
![Balaton-felvidék](https://cdn.origo.hu/2023/12/VjU2EJ__Uc4F_ZyKf5ev5GQObtZrlbwaYu8VX7Fl1KA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2NkYjkxYzM0MzMyYjQzYjBiMzVhMDc5YTNlY2IyZWQx.webp)
A Dunántúli-középhegység domborzati elemeit főként különböző magasságú karsztos középhegységi fennsíkok, árkos süllyedékek és hegyközi medencék, bazaltvulkáni kúpok, tanúhegyeket alkotják.
A Balaton-felvidék legizgalmasabb képződményei, a tanúhegyek évmilliókkal ezelőtt az akkori Pannon-tenger legmélyén zajló heves vulkáni tevékenység hatására jöttek létre és miután az üledék lekopott róluk, csupán a kemény bazalttal fedett részek bizonyítják a terület eredeti magasságát, és csúcsaikról széles panorámával terül el a túrázó szeme előtt a táj.
A Káli-medence kapujának őreként híressé váló, a Zánka és Monoszló között magasodó Hegyestű tetejéről a Balaton-felvidék olyan jellegzetes tájrészletei figyelhetők meg, mint a Balaton, a Fonyódi-hegy, a Badacsony, a Gulács, a Keszthelyi-hegység, a Csobánc, a Fekete-hegy, vagy a Boncsos-tető, de tiszta időben a Tátika is felismerhető.
Az egykori bazaltbánya épületében az érdeklődők egy kiállítást tekinthetnek meg a Balaton-felvidéki Nemzeti Park térségének földtani felépítéséről, természeti értékeiről, és a bazaltbányászat emlékeiből. Ugyan a tájékot legtöbben a tanúhegyek, barlangok, kápolnák, várromok hazájaként ismerik, de ország-, sőt világszerte híresek már a régió vulkanikus borai is, és nem érdemes kihagyni a kevésbé ismert Tóti-hegyet sem.
A Balaton-közeli övezet egyre nagyobb népszerűségnek örvendő települései közt meg kell említeni Dörgicsét, mely sokaknak a nyugalom szigetét jelenti, mi több egyedülálló hangulatot árasztó épületeivel és romtemplomaival igazán különleges látványosság.
Míg a Balaton-felvidéki Nemzeti Park részeként a közeli Salföldi Majorban őshonos állatokat tekinthetők és simogathatók meg, felkeresése jó program lehet az egész család számára, addig a Balaton-felvidéki kőtenger is izgalmas felfedezést ígér.
A könnyed sétával megközelíthető helyszín fő látnivalói a hatalmas ingókövek, amelyek tetején egy 10 tonnás kőlap, a Kelemen-kő pihen. A Badacsonyörsön elterülő ciprus-és cédrusliget is izgalmas látnivaló, hiszen mintegy 100 különleges és ritka fenyő tekinthető meg a szőlőültetvények, az Ábrahám-hegy, a Badacsony és a Balaton ölelésében.
A régió felfedezésekor a közelmúltban megújult Szigligeti Vár mellett a Kamon-kő tanösvényt is érdemes végigjárni a magyar tenger egyik legszebb, több magaslatot is magában foglaló, félsziget-településén, ahová hangulatos utcákon, dombokon és erdőben vezet az út, és közben megtekinthető a titokzatos Avasi templomrom is.
Tapolca legismertebb nevezetessége kétségtelenül a közelmúltban látogatóközponttal bővült Tavasbarlang és a Malom-tó, de aki erre kirándul, érdemes felkeresnie a Halas lépcsőt, valamint Raffay Béla és Marton László szobrait is.
A Déli-Bakony töréses szerkezetű sasbércei és hegyközi medencéinek térségét bejárva különleges élmény felkeresni a Kab-hegy kúpját is, de a közelében fekvő kisebb tavakat, mint a Büdös-tó, és a Semlyékes-tó, vagy az Agártető lepényre emlékeztető, meredekebb peremű lávatakaróját sem érdemes kihagyni.
A fővárostól egy órányi autóútra fekvő Móri-árok Székesfehérvár és Kisbér között mintegy 50 km hosszúságban nyúlik el, és északi része a Vértesi Tájvédelmi Körzethez tartozik. A térség jelentős természetvédelmi értéke továbbá a Gaja-patak Bodajkhoz közeli szurdoka, valamint a fehérvárcsurgói kastélypark, ugyanakkor Mór turisztikai értékét kulturális értékei mellett a vidék borkülönlegességei jelentik.
Fantasztikus körpanoráma, varázslatos, kopár hegyoldalak várják a Budai-hegység felfedezőit, és a tájegység legmagasabb pontjából, a Nagy-Kopasz tetején álló kilátóból széles panoráma nyílik a környező övezetre is.
Az egyedülálló körkép tiszta időben magában foglalja az egész hegységet, jól látható a Pilis, a Gerecse, de még a Mátra és a Börzsöny hegyvonulata is kirajzolódik.
A hosszabb kirándulást keresők számára Gerecse legmagasabb csúcsát, a Nagy-Gerecsét célzó körtúrát Héregről érdemes megkezdeni, mely érinti a térség számos látványosságát, a Király-kúti- rétet, a Serédi-kastélyt, a Kis-Gerecse kőfejtőjét, valamint a Sandl-hárst is.
Madárvilága gazdag, közel száz madárfaj fészkel itt, köztük olyan, fokozottan védett ragadozó madarak, mint a kerecsensólyom, a parlagi sas, törpe sas, vagy a szintén ritka színes kövirigó, holló, és hantmadár.
A térség néprajzi értékeit sem érdemes kihagyni, a hegység peremén található falvak, Tardos, Vértestolna is ritka élményekkel várja látogatóit.
Az Agostyán melletti különleges arborétum mocsári ciprusokkal, cédrusokkal, mamutfenyőkkel és más ritka fajokkal, valamint Bajnán az ördöglovas, Sándor Móric kastélya fogadja a régió felfedezőit.
Budapesttől mintegy 30 kilométerre, Pilisszentkereszt mellett található a Pilis egyik legszebb képződménye, a vadregényes szurdok, melyen keresztülvezet az Országos Kéktúra útvonala is, de a falu önkormányzata egy különleges tanösvényt is létrehozott a szurdok geológiai történetének és élővilágának bemutatására, ahol a festői völgyben kis vízesések és érdekes sziklaformák mellett, hangulatos fahidakon át vezető út várja az aktív kikapcsolódást keresőket.
A cikk szerzője szerint az ország legszebb túráját ígéri a Holdvilág-árok, mely során több alkalommal is hidakon, falépcsőkön vezet az út, és a végén található a Remete-barlang mellett a csapadékosabb időjárás esetén közel 10 méteres magasságból alázúduló vízesés látványában gyönyörködhetnek a túrázók.
A Pilis-tető keleti oldalának közepén két egymás felett emelkedő, diadalívszerű sziklakapu, a Vaskapu található, mely már messziről jól kivehető a Pilisszentkeresztről északra vezető turistaútról is.
A térségben található Pilisszentkereszt-klastromkert lelőhely néven ismert rommező a középkori Magyarország leggazdagabb és legbefolyásosabb, királyi alapítású ciszterci monostorának maradványait rejti, és rövid, de változatos kirándulást ígér a Szentendre és Pomáz között magasodó, fantasztikus panorámájú Kő-hegy is.
A Budai-hegyek kedvelt alternatív közlekedési eszköze a Libegő, a János-hegyen működő függővasút, amely közel egy kilométer hosszú útvonalán 262 méter magasra viszi fel az utasait mintegy negyedóra alatt.
A felső végállomás közelében található Erzsébet-kilátóról csodálatos panoráma nyílik az egész fővárosra, amelynek Széchenyi-hegyi Gyermekvasútja a maga nemében is további különleges látványosság, hiszen a gyermekek irányítják a vonatokat Széchenyi-hegy állomástól Hűvösvölgyig.
A két végállomáson túl a vonatok 6 helyen állnak meg menetrendszerűen, Normafán, Csillebércen, Virágvölgyben, Jánoshegyen, Szépjuhásznén és Hárshegyen.
A budai hegyvidék kilátói, erdei játszóterei, kegyhelyei és más érdekes pontjai az állomások és megállóhelyek közelében fekszenek,
így Gyermekvasút a fél- vagy egynapos kirándulásra induló családoknak, baráti társaságoknak, iskolás és óvodás csoportoknak kényelmes eljutási lehetőséget biztosít az erdei sétautak kiindulási pontjához.