A tények ellenére a hazai dollárbaloldal továbbra is támogatja a szankciókat
![Karácsony Gergely; Gyurcsány Ferenc; Kunhalmi Ágnes; Ujhelyi István; Molnár Gyula; Székely Sándor](https://cdn.origo.hu/2023/12/93JBKMKNafVREKTX8GmEHDasjrtR88Kx2T3qhEVNFq0/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzZjYzYyZTk1MGQyYjRhYjY5NTkzZWI1ZjdlNDQzZTdl.webp)
Az orosz-ukrán háború következtében meghozott uniós szankciók komoly következményekkel járnak. Az elmúlt hónapokban kiderült, hogy azok nem rengették meg Oroszországot, ugyanakkor negatív hatással voltak az európai gazdaságra: megemelkedtek az európai energiaellátás költségei és háborús infláció sújtja a kontinenst. Ezt a magyar emberek is a saját bőrükön tapasztalják. A magyar baloldal ennek ellenére továbbra is a szankciók oldalán áll, sőt azok fokozását és kiterjesztését szorgalmazza, ezt számtalanszor elmondták.
Legutóbb Varju László, Gyurcsány árnyékgazdasági-minisztere beszélt arról:
Hát ugye nemcsak Magyarország és nemcsak az ellenzék, de ugye az Európai Unió, illetve az Európai Parlament is dönthetett arról, hogy márpedig azok a beruházások és azok az érdekeltségek, amelyek Magyarországot összekötik Oroszországgal, ott szankcionálni kell és lépni kell.
A gyurcsányista politikus azt is felvetette a szankciók egyik fontos elemeként, hogy a Magyarországon élő letelepedési kötvénnyel érkezett 1200 orosz állampolgár hívja fel Putyin elnököt, és mondja meg, hogy fejezze be azt, amit Ukrajna ellen csinál.
A baloldali pártok közül az egyik leginkább szankciópárti a Momentum Mozgalom. Gelencsér Ferenc, a párt elnöke és egyben frakcióvezetője múlt héten a Parlamentben azt mondta: a szankciók működnek.
Cseh Katalin, a párt EP-képviselője szerint az orosz agresszort igenis szankcionálni kell, másképp nem lehet megállítani a háborút.
Mindezt pedig Fekete-Győr András, a Momentum bukott elnöke fejelte meg azzal, hogy
a szankciók működnek, az energiaválságról Putyin tehet.
Fekete-Győr András korábban pedig azt mondta, ha ők lennének kormányon, csatlakoztak volna a teljes olajembargóhoz a bolgár példát követve. A Momentum exelnöke úgy véli, hogy „a szankciók azt üzenik a világ készenlétben álló diktátorainak, hogy a tetteidnek következménye van, nem lehet bármit büntetlenül megtenni. Nekünk, európaiaknak pedig azt üzenik, hogy a békének ára van”.
Mint ismeretes, Orbán Viktor Magyarország számára kivételt harcolt ki.
Donáth Anna, a Momentum EP-képviselője szerint „a háborúra adott uniós reakció, a kivetett szankciók azonban – minden mértékadó elemzés szerint – működnek, és összeroppanthatják az orosz gazdaságot”.
Ujhelyi István, aki múlt héten hagyta ott a szocikat, a hirado.hu tudosítása szerint korábban azt mondta, az uniós szankcióknak 90 százalékban semmi köze az energiához. Mint mondta, az Unió által bevezetett szankcióknak minden bizonnyal volt hatása az energiabiztonságra és az inflációra, mégis szerinte már előtte is hasonló volt a helyzet. Arra is kitért, hogy
az orosz energiafüggőség felszámolása érdekében végig kell vinni a szankciókat, bármennyire fájdalmas, mert máskülönben öt-tíz-tizenöt év múlva ugyanúgy zsarolható volna Európa az orosz gázzal.
Egy kiszivárgott hangfelvételen pedig például
Karácsony Gergely úgy fogalmazott, „örülök annak, hogy létrejött a szankciós csomag, és Magyarország végül is nem tudta ezt megakadályozni.”
És azt is hozzátette, hogy az Európai Bizottságnak „vannak eszközei” arra, hogy „jobb belátásra bírja a magyar kormányt”, ha Brüsszel további szankciós politikát akarna folytatni, amit a magyar kormány a magyar emberek érdekeit szem előtt tartva elutasítana.
A Gyurcsány-párt, a DK a kezdetektől kiáll a szankciók mellett. Sőt, azt is szorgalmazták, hogy Magyarország állítsa le a Paks II. beruházást, amely azonban éppen azt a célt szolgálja, hogy az ország kedvező árú energiaellátása biztosítva legyen. Gyurcsányné egyébként már a háború kitörésekor arról beszélt, hogy azok hatásosak lehetnek Putyinnal szemben. Mint mondta: „van elég időnk, hogy lássuk, hogyan működnek a bevezetett szankciók”.
Ahogy az látható, azóta kiderült, hogy a szankciók nyilvánvalóan nem működnek, ez azonban elkerülhette a magyar baloldal figyelmét.
A nullaszázalékos párt, a Párbeszéd politikusai is a szankciók kiterjesztését követelik. Jávor Benedek és Kocsis-Cake Olivio is arról beszélt, hogy
a szankciókat kiterjesztenék az energiapiacokra is, és elzárnák az orosz gáz elől a csapokat.
Ennek azonban beláthatatlan következményei lennének Magyarországra nézve, hiszen az ország gázellátása alapvetően a Gazpromtól érkező szénhidrogénen alapul.
Vannak olyan baloldali politikusok is azonban, akik korábbi álláspontjukat ma már nem vállalják fel. Ilyen Gyöngyösi Márton (Jobbik), a baloldalra sodródott, korábban radikális jobboldali párt új elnöke is, aki egy korábbi, az uniós szankciós politikáját méltató Facebook-bejegyzését tüntette el.
Májusban a jobboldali sajtóban jelent meg Gyöngyösi azon bejegyzésének szemléje, amelyben az orosz kőolaj behozatalának tilalmát is magában foglaló, hatodik szankciós csomagot méltatta.
„Teljes az egyetértés abban, hogy a gazdasági szankciók a leghatékonyabb eszköz az orosz agresszió leállítására” – írta akkor közösségi oldalán, majd azt is kiemelte, hogy az uniós szankciók jók és hatékonyak. Mint fogalmazott: „kár ugyanakkor, hogy az ukrajnai háború kellett ahhoz, hogy az EU felismerje, hogy mennyire veszélyes az orosz energiafüggés, és hogy elkezdjünk beszélgetni az alternatív energiahordozókra és a szolidaritásra épülő egységes energiapiacról”.
Az uniós energiaárak és a rezsiköltségek elszállása miatt népszerűtlen vélemény viszont mára nem érhető el a pártelnök közösségi oldalán.
Hadházy Ákos baloldali politikus pedig egyenesen úgy véli, hogy a retorziók a béke eszközei, és jobban fájnak Oroszországnak, mint nekünk.
A magyar baloldal a háború, valamint a szankciók oldalán áll. Ez hiba, mert a háború és a szankciók ártanak a magyaroknak – fogalmazott Orbán Viktor kormányfő szeptember 26-án a Parlamentben. A miniszterelnök közösségi oldalán arról is írt, hogy a bevezetett szankciók Európának is óriási károkat okoznak. Éppen ezért indul Európában egyedülálló módon nemzeti konzultáció a szankciókról Magyarországon.
Kiemelte, hogy „a háború óta, tehát fél év alatt Oroszország 158 milliárd euró bevételre tett szert a megemelt energiaexportból. Ez fél év alatt több mint Oroszország 2021-es teljes éves exportbevétele. Ráadásul ennek a pénznek a felét, 85 milliárd eurót az Európai Unió országai fizették ki”. Mint fogalmazott:
Nyugodtan kimondhatjuk: a szankciók következtében az európai emberek szegényebbek lettek, Oroszország pedig nem esett térdre. Ez a fegyver visszafelé sült el, a szankciókkal Európa lábon lőtte önmagát.
Ezt a magyarok túlnyomó többsége is így gondolja, derült ki több közvélemény-kutatás során, melyek rávilágítottak.
A Századvég felmérése alapján a magyarok több mint 70 százaléka elutasít mindenféle energiaszankciót. A Nézőpont Intézet kutatásából pedig az derül ki, hogy kétharmados többség (66 százalék) gondolja úgy, hogy Európának jobban ártanak a szankciók, mint Oroszországnak, és az energiapiacot érintő szankciókkal sem értenek egyet.
Ez azt jelenti, hogy a szankciópárti álláspontjával még az ellenzéki szavazók jelentős részével is szembemegy a baloldal
- fogalmazott Deák Dániel, a XXI. Század Intézet vezető elemzője videójában.
Deák Dániel megjegyezte: a baloldal tehát a bevándorláshoz hasonlóan ismét egy szűk kisebbség álláspontját képviseli.
Az a meggyőződésem, hogy önök azért szankciópártiak, azért támogatják a bevándorlást, azért támogatják a háborút, mert ezt kérik önöktől. Aki fizeti a számlát, az rendeli a nótát
– mondta Orbán Viktor az Országgyűlésben annak kapcsán, hogy kiderült, a kampányban a baloldalhoz milliárdos nagyságrendben jutottak amerikai pénzek.
Mint ismert, Márki-Zay Péter, a baloldal egykori közös miniszterelnök-jelöltje egy podcastadásban augusztus végén számolt be arról, hogy még június közepén is érkezett több százmillió forintos támogatás az Egyesült Államokból a Mindenki Magyarországa Mozgalom számlájára. Azt is hozzátette, hogy az utolsó számlákat ebből fizették.
Elárulta, hogy az Action for Democracy nevű amerikai alapítvány egy tételben küldte ezt az összeget, de azt állította, hogy korábban más utalások is jöttek ettől a szervezettől, és a forrásokat a tengerentúlon sokan adták össze.
A rendőrség azóta nyomozást indított az MMM-hez érkezett milliárdos nagyságrendű támogatás ügyében, a Nemzeti Nyomozó Iroda sikkasztás és pénzmosás gyanújával rendelt el nyomozást.