A magyarok többsége szerint korrupció övezi az uniós bürokráciát
![Eva Kaili, Guy Verhofstadt, Manfred Weber, Ursula von der Leyen, montázs](https://cdn.origo.hu/2023/12/RwTQDt9jcgtu0-43Pu6t7j7smZnTXdoKWMSzLm7ZnsU/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2M1YWE5ZTg5YWE3MTQyNzdiMTg4NTNmNjAyMGNiMTBh.webp)
A közvélemény-kutatás rámutat, hogy a magyarok több mint kétharmada (68 százaléka) összességében korruptnak ítéli a brüsszeli elit tevékenységét:
a válaszadók 35 százaléka nagymértékben korruptnak, 33 százaléka inkább korruptnak tekinti a brüsszeli vezetőket, illetve az uniós bürokráciát.
A felmérés eredményei nem választhatóak el attól a ténytől, hogya közelmúltban példátlannak tekinthető korrupciós botrány rázta meg Brüsszelt.
2022 decemberében a belga hatóságok egy, az Európai Parlamenthez köthető korrupciós hálózatot lepleztek le, melynek keretében 1,5 millió euró készpénzt foglaltak le. A gyanú szerint Katar és Marokkó európai parlamenti képviselőket – Marc Tarabella belga, Andrea Cozzolino olasz, illetve Eva Kaili görög politikusokat – igyekezett jelentős összegekkel lefizetni, hogy ezzel befolyást gyakoroljanak az uniós döntéshozatalra. Ezen felül az Európai Parlament összesen 53 képviselője sértette meg a testület magatartási kódexét azzal, hogy elmulasztotta határidőben bejelenteni az ajándékba kapott utazásait, egyebek mellett Katartól. Többek között Cristian-Silviu Bușoi román EP-képviselő – aki 2019 és 2021 között az Európai Unió és Katar baráti társaságának elnöke volt – több mint ezer napot késett nyilatkozatával.
A kutatás kitért arra a kérdésre is, hogy a magyarok szerint jelenleg mi a legnagyobb probléma az Európai Unió brüsszeli vezetésével. A korábban említettek tükrében kevésbé meglepő, hogy első helyre a korrupció került, amely egyértelműen kimagasodik a vizsgált problémák közül. Ennek megfelelően a véleményt formálók 24 százaléka a korrupciót ítéli a legégetőbb problémának Brüsszellel kapcsolatban, amelyet a gyenge érdekérvényesítés és tehetetlenség (13 százalék), továbbá a külső befolyás és az Európai Unió érdekeinek figyelmen kívül hagyása (11 százalék) követ. A véleményt megfogalmazók 10 százaléka a körülményes, lassú döntéshozatalt tartja az Európai Unió legnagyobb problémájának.
CATI-módszer, n=1000, felnőtt magyar lakosság körében, adatfelvétel: 2023. június