Rétvári Bence: Nem volt felmondási hullám, rendben kezdődhet a tanév
![iskolakezdés, vissza az iskolába, hátizsák](https://cdn.origo.hu/2023/12/QXwL_MXKCEL-L1xHA-9A42Br5zPYs_u9aACuADHrIdk/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzUxNzA0ZTVjOTY5NjQwY2I4MWRhMjIzNjM3ZWM5MWJi.webp)
Rendben kezdődhet idén is a tanév. Sem az előző tanév végén, sem a nyári szünetben nem következett be az a felmondási hullám, amire a baloldali pártok és szakszervezetek buzdították a pedagógusokat – szögezte le a Magyar Nemzetnek Rétvári Bence. A Belügyminisztérium miniszterhelyettese emlékeztetett: a szakszervezetek úgy mentek el szabadságra, hogy ötezer tanár fog az új pedagógus-életpályatörvény miatt felmondani a nyáron.
Ehhez képest a közel 170 ezer főből alig pár százan szüntették meg a jogviszonyukat. Ez azt jelenti, hogy csak tizedszázalékokban mérhető a felmondók száma,
miközben a pedagógusszakokra 67 százalékkal több hallgatót vettek fel, mint tavaly – tette hozzá a tárca parlamenti államtitkára.
Rétvári Bence arról a vitáról is beszélt, hogy van-e elég tanár Magyarországon vagy nincs. – A szakszervezetek jelentős hiányról beszélnek. Ugyanakkor teljesen más képet látunk akkor, ha összehasonlítjuk a hazai tanár-diák arányt a többi EU-s országgal.
Az EU-ban Magyarországon a 8. legjobb a tanár-diák arány. Olaszországgal és Portugáliával vagyunk egy szinten. Míg nálunk egy tanárra átlagosan 10,6 diák jut, addig az EU-ban átlagosan 12,1 diák.
A hazainál rosszabb a helyzet Lengyelországban, Litvániában, Szlovéniában, Bulgáriában, Spanyolországban, Lettországban, Dániában, Észtországban, Svédországban, Finnországban, Csehországban, Németországban, Írországban, Romániában, Szlovákiában, Franciaországban és Hollandiában – sorolta a kormánypárti politikus, aki arra is felhívta a figyelmet, hogy a tendencia is javuló, mert bő tíz év alatt 0,8-et javított hazánk az arányon. Azonban azt is jelezte, ez azért is következhetett be, mert míg 2010 óta a népességfogyás miatt a diákok száma közel 15 százalékkal csökkent, addig a pedagógusoké csak 2 százalékkal, létszámuk folyamatosan 165 ezer és 170 ezer körül mozog.
Tehát Magyarországon 10-15 százalékkal több tanár van a diákok számához képest, mint az EU-s átlag, ráadásul a tendencia is kedvező irányú. A magyar oktatást megbecsülni kell és nem lebecsülni"
– hívta fel a figyelmet.
A nyári szünet alatti és a tanév eleji munkahelyváltások kapcsán a miniszterhelyettes emlékeztetett: az előző nyári szünetek során mintegy kilencezer pedagógus távozott az iskolájából, de a többség még a szünet alatt elhelyezkedett egy másik közoktatási intézményben.
– Volt, aki az új tanév elején kezdett, így például az előző tanév első hónapjaiban mintegy négyezerrel nőtt az állami iskolákban az aktív pedagógus besorolással rendelkezők száma. Tehát az elmúlt években is a felmondók többsége nem a pályát hagyta el, hanem iskolát váltott – mondta Rétvári Bence.
Ami az utánpótlást illeti, Rétvári Bence szerint örömteli, hogy az elmúlt hat évben idén vették fel a legtöbb hallgatót pedagógusképzésre.
– Idén is rendre megszülettek azok a cikkek, hogy csak öt kémia- meg fizikatanárt képeznek az egész országban. Nézzük azonban a valós számokat! A biológia, fizika, kémia, matematika, természetismeret és természettudomány (science) tanárnak felvettek száma pontosan a duplájára, 208-ról 416-ra nőtt, ami azt jelenti, hogy végre a természettudományos tanári szakot elkezdők száma is emelkedésnek indult – hangsúlyozta, hozzátéve: összesen 18 845-en jelentkeztek és 10 514 főt vettek fel, ami azt jelenti, hogy év alatt kétharmadával nőtt a pedagóguspályát választók száma.
A számok alapján lesz pedagógus-utánpótlás. Ráadásul, mire öt év múlva a most felvettek végeznek, már egymillió forint környékén lesz az átlagos pedagógusbér
– emelte ki.
Míg mi a válság idején a rendszerváltás óta legnagyobb mértékű pedagógusbér-emelést jelentettük be, addig
a baloldal a saját kormányzása alatt úgy kezelte a maga által okozott válságot, hogy elvett egyhavi bért a tanároktól és 15 ezer pedagógust tett egy tanév alatt az utcára
– emlékeztetett Rétvári Bence, aki szerint a baloldal politikusai most is azért dolgoznak Brüsszelben havi 5-6 millióért, hogy a tanárok ne kereshessenek 800 ezer forintot.
– A legnagyobb pedagóguselbocsátók aggódnak most a leghangosabban a pedagóguslétszám miatt. Akkor a szakszervezetek mélyen hallgattak, nem szerveztek sztrájkot, nem biztattak felmondásra, nem próbáltak hidat lezárni – jegyezte meg.
A miniszterhelyettes hangsúlyozta: a pedagógusok számára az új életpályatörvény jóval előnyösebb a korábbinál, mivel megteremti az alapjait a béremelésnek.
A tanárok átlagbére 800 ezer forintra emelkedhet az eddig maximálisan 26 tanóra helyett fix 24 tanórában határozza meg a heti óraszámot,
46 napról 50 napra növeli a szabadnapok számát, eltörli az adminisztratív terhek jó részét, így a pedagógus I. fokozatban levők portfóliókészítési kötelezettségét is, az új törvény kifejezi a pedagógusok iránti megbecsülést, bevezeti a teljesítménybért, vagyis azoknak lesz a legmagasabb a bére, akik a legtöbbet és legjobban foglalkoznak a gyerekekkel – sorolta a részleteket Rétvári Bence, aki szerint az új életpálya felszámolja a fiatal tanárokat büntető eddigi előírásokat, így több pályakezdő fiatal számára lehet vonzó a pedagógushivatás a jövőben.