Karácsony Gergely és brüsszeli megbízottja is hátráltatta az uniós pénzek hazahozatalát
![karácsonygergely, kampány](https://cdn.origo.hu/2024/03/RNMMxV7_GbMWUGAKyTDfLwCepw6gYCaD-OwjzndcOh8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzdkY2YwMDdiMTZhMzRhOWFhNmE1M2Y2NWI2NGU0ZGU1.webp)
A Magyar Nemzet közölt arról összefoglalót, hogy a magyarországi baloldal gőzerővel dolgozott az elmúlt években azért, hogy Magyarország ne jusson hozzá az uniós pénzekhez, amelyek egyébként jogosan járnak hazánknak. Az európai parlamenti képviselőik mellett több meghatározó politikusuk, Gyurcsány Ferenctől Márki-Zay Péterig szintén kivették a részüket a Magyarország elleni aknamunkából.
Mindez nyilvánvaló volt korábban is, de eddig tagadni próbálták, viszont két hete Hajnal Miklós, a Momentum elnökségi tagja egy televíziós interjúban már azzal kérkedett, hogy a párt két EP-képviselőjének – Donáth Annának és Cseh Katalinnak – nagy szerepe volt az uniós pénzek visszatartásában.
Ezek után cikksorozatot indítottak, amiben bemutatják, hogy milyen közös akciókat indítottak a baloldali pártok uniós politikusai hazánk ellen, illetve azt is, hogy
Gyurcsány Ferenc, a DK elnöke és felesége, Dobrev Klára EP-képviselő egyenesen a feladatának nevezte a hazánk elleni uniós lépések támogatását. Ennek szellemében Molnár Csaba, a DK egyik uniós politikusa kijelentette, hogy hazafias kötelességének érzi az európai uniós források elleni küzdelmet.
Felidézték azt is, hogy Márki-Zay Péter, a baloldal bukott miniszterelnök-jelöltje a 2022-es választási kampányban számos megszólalásában ígéretet tett olyan feltételek teljesítésére, amelyek valójában egyáltalán nincsenek összefüggésben a fejlesztési források kifizetésével, viszont a brüsszeli globalisták minden tagállamra igyekeznek ráerőltetni. Ilyen volt például az Európai Ügyészséghez való csatlakozás. A politikus – a fentebb említett baloldali kollégáinak megszólalásaival összhangban – azt is egyértelművé tette, hogy ha leváltják Orbán Viktort, akkor azonnal megkapja Magyarország a visszatartott uniós pénzeket.
A hazánk elleni áskálódásban Budapest főpolgármestere sem akart lemaradni. Karácsony Gergely folyamatosan azért panaszkodik, hogy szerinte a kormány „kivérezteti” a fővárost, közben azonban éppen ő lobbizik évek óta az európai színtéren, hogy Magyarország ne jusson hozzá a jogosan járó pénzekhez.
Az egyébként idegen nyelven nem beszélő Karácsony egészen odáig ment, hogy nemzetközi nyomást kívánt helyezni az Európai Bizottságra.
A főpolgármester varsói kollégájával közös fellépést szervezett azért, hogy kizárja a demokratikusan megválasztott magyar és a lengyel kormányt a források felhasználásáról szóló döntésekből. Karácsony ezáltal is hátráltatta az uniós források hazahozatalát.
Budapest és Varsó főpolgármestere 2020 decemberében 249 magyar és lengyel város nevében írt üzenetet az Európai Bizottság elnökének, melyben többek között a következők olvashatók:
„E két kormány a migráció-ellenes ideológia és a nacionalista retorika leple alatt egy olyan politikai rendszert próbál védeni, amely osztatlan hatalomra, jogosulatlan kiváltságokra és teljesen manipulált nyilvánosságra alapul. (…) Egy Magyarország és Lengyelország nélküli kormányközi megállapodás esetén azt javasoljuk, hogy az Európai Unió az Új Generációs EU eszközben e két országnak biztosított forrásokból hozzon létre egy Helyreállítási és Rezilienciaépítési Alapot a magyar és lengyel önkormányzatok számára. Ez megteremtené a lehetőségét annak, hogy ezek az önkormányzatok fenntartható és szociálisan igazságos újjáépítést folytathassanak.”
A levelező Karácsony Gergely néhány hónappal később ismét ezt a formáját választotta a hazánk elleni aknamunkának, amikor Ujhelyi István, akkor még MSZP-s EP-képviselővel együtt kérte Ursula von der Leyent, hogy vizsgálják ki az „újjáépítési források” kapcsán folytatott kormányzati eljárást.
A baloldali politikusok ezzel is hozzájárultak ahhoz, hogy Magyarország még mindig nem jutott hozzá a magyarokat jogszerűen megillető pénzekhez.
A főpolgármester Gémesi Györggyel, a Magyar Önkormányzatok Szövetségének elnökével együtt is írt egy levelet, de ezt a miniszterelnöknek címezte. Karácsony ebben – miután ismét az Európai Bizottsághoz való fordulással fenyegetőzött – többek között azt követelte, hogy a senki által meg nem választott, de mégis politikai tevékenységet folytató „civil” szervezetek is részt vehessenek az uniós források elosztásában.
Karácsony Gergely 2021 októberében annyira belemelegedett a témába, hogy már Brüsszelt is bírálta azért, mert nem fogadja meg a javaslatait, és nem zárja ki egyből a döntéshozatali folyamatból a legerősebb demokratikus felhatalmazással rendelkező kormányokat.
A főpolgármester brüsszeli kihelyezett megbízottja – aki szintén az 1 százalék alatti támogatottsággal rendelkező Párbeszéd politikusa, volt EP-képviselő – az ATV-ben 2022 decemberében védelmébe vette az Európai Bizottságot. Szerinte Brüsszel kénytelen volt azt mondani, hogy „ha nem vagytok hajlandók megszavazni a globális minimumadót és az Ukrajnának nyújtott segítséget, akkor mi pedig nem fogjuk megszavazni a helyreállítási tervet, és szankciókat fogunk kiszabni a feltételességi mechanizmusban Magyarország számára”. Jávor ezzel elismerte, hogy az EU vezetése politikai alapon tartja vissza hazánktól azokat a forrásokat, amelyeket a szerződések szerint ki kellene fizetniük, de Karácsony bizalmasa szerint „ezt a zsarolási játékot a magyar kormány kezdte.”
Jávor Benedek a KlikkTV tavaly júniusi műsorában (05:23-tól) elismerte, a magyar politikai helyzetre hivatkozva lobbizott azért, hogy a demokratikusan megválasztott magyar kormány helyett lényegében Brüsszel ossza szét az uniós források egy részét.
A főváros brüsszeli kirendeltségének vezetőjéről már jóval korábban tudni lehetett, hogy elkötelezett globalista, aki részt vett a brüsszeli jogállamisági mechanizmus kidolgozásában. Erről is beszélt hosszasan egy 2020-ban készült interjúban.
Intenzíven lobbizott az uniós források visszatartásáért Ujhelyi István EP-képviselő is, aki az MSZP színeiben politizált, majd 2022 októberében kilépett a szocialisták kötelékéből és Esély Mozgalom néven indított új pártot. A politikus 2022 márciusában a saját honlapján elégedetten számolt be arról, hogy Brüsszel lényegében azzal zsarolja a magyar kormányt, hogy „addig befagyva maradhatnak a Magyarországnak járó uniós források, amíg hazánk nem csatlakozik az Európai Ügyészséghez”. Erre a „feltételre” – mint a korábbi cikkükben is említette a Magyar Nemzet – több baloldali politikus hivatkozott már, ezért érdemes tisztázni, hogy ez a lépés megengedhetetlen módon avatkozna be Magyarország szuverenitásába, arról már nem is beszélve, hogy a balliberálisok által uralt brüsszeli intézményekre – a korrekt elbánás helyett – inkább a kettős mérce a jellemző.
Ez már 16 éve, 2006-ban is így volt, amikor Brüsszel annak ellenére sem aggódott a magyar demokrácia és jogállamiság miatt, hogy a baloldal Gyurcsány Ferenc vezetésével, hazugságokkal, az ország helyzetéről hamis információk közlésével elcsalta az országgyűlési választást.
Ráadásul ezt a bukott kormányfő később bevallotta az őszödi beszédében. Az Európai Ügyészség esetében szintén tartani lehet a kettős mércétől, hiszen ezt az intézményt is a nyugat-európai liberális elit által kinevezettek vezetik.
Ujhelyi egy tavaly júniusi interjúban azzal kérkedett, hogy többek között azért nem kapja meg Magyarország az európai uniós forrásokat, mert a baloldalnak „sikerült végre bemutatnia a valóságot az európai intézményeknek”. Ugyanitt arról is beszélt, hogy szerinte az ukrajnai háborúra adott kormányzati reakció miatt sem kapja meg Magyarország a neki jogosan járó uniós forrásokat.
A volt szocialista EP-képviselő az ATV-ben egy alkalommal azzal hencegett, hogy még az Európai Bizottságot is betámadta Magyarország ügyében és azt valószínűsítette, hogy Magyarország pénzt veszít majd. „Én egyébként betámadtam a bizottságot is, és a magyar kormányt is, hogy magyar állampolgárként önnek is, a nézőknek, és nekem is jogom van tudni, hogy mi az igazság, mi a valódi tartalma ennek a szkandernek” – magyarázta Ujhelyi. Majd azt mondta, biztos benne, hogy hamarosan a tanácshoz fordul az Európai Bizottság konkrét büntetési javaslattal.
És ez az, amire az Európai Unióban soha nem volt példa korábban, hogy valószínűleg jogállamisági sérelmek miatt pénzt veszítünk. Ha egy eurocentet is elveszítünk, az az Orbán-kormány felelőssége – hangoztatta a baloldali politikus.
KAPCSOLÓDÓ CIKKEINK