Új fesztivált alapít Márta István
![Ormánság-Bőköz Fesztivál bemutatkozó sajtótájékoztatójá](https://cdn.origo.hu/2023/12/-lrHHxD0gdWDDwepg_WfWe76fhhMziOWf3yJCD4A9Xc/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzk5NTJhM2IxZThiZjQ2YTE4OTg1ZGRhZWM4NTZkMjkx.webp)
Fesztivált alapítani ma, Magyarországon, majdhogynem reménytelen vállalkozás, mert olyan gazdag a jelenlegi fesztiváltérkép, és sokszor már komoly nívót nélkülöző rendezvényeket is fesztiválnak neveznek – kezdte beszédét Hoppál Péter, az EMMI kultúráért felelős államtitkára, a fesztivál fővédnöke-, így aztán egy fesztivál születésénél azt érdemes megnézni, hogy kik a bábák, és milyen felfedezetlen csodák rejlenek a fesztivál helyszínén.
Az idén elsőként - illetve, ahogyan többször hangsúlyozták, "nulladik alkalommal" -megrendezendő
Ormánság-Bőköz Fesztivál alapítója és igazgatója Márta István, aki Magyarország egyik legszegényebb, de értékeiben egyik leggazdagabb tájegységében szervez újabb különleges fesztivált
a kelet-ormánsági „Bőköz" kisrégióban, 280 kilométerre a fővárostól.
Hoppál Péter úgy fogalmazott:
Itt az idő, hogy a most már besatírozott Magyarország-térképen az egyetlen fehér foltot is birtokba vegye és benépesítse a kultúra, a művészetek, a fesztivál világa."
A 100 millió forintos állami támogatású Zempléni Fesztivál, az ország egyik legnagyobb kulturális rendezvénye vagy az Ördögkatlan példájából kiindulva az államtitkár azt mondta, hogy ha vágy támad egy vidéken a helybéliek részéről arra, hogy az ő meglévő kincseiket, értékeiket megmutassák Magyarországnak és a nagyvilágnak, működhetnek ezek a kezdeményezések. „Ha szerencsés konstelláció jön létre, akkor egy komoly, nagy fesztivál alapjait rakhatjuk le." – mondta Hoppál Péter.
Ebben a reményben rendezik a Közép-Európában egyedülálló ökológiai adottságokkal rendelkező Ormánságban, mindössze 7 és fél millió forintból - mint a szervezők mondják: „kis pénzből, nagy szívvel", a nulladik, úgynevezett alapkőletételi fesztivált szeptember 23. és 25. között. Amint Márta István fesztiváligazgató elmondta, a minőségi, hagyományőrző és hagyományteremtőnek szánt, a helyi adottságokra kitalált rendezvénynek Kémes, Szaporca, Tésenfa, illetve a Duna-Dráva Nemzeti Park Igazgatóságának Ős-Dráva Látogatóközpontja ad helyet.
A három falu 23 helyszínén mintegy 60 eseményre kerül sor, közel 300 közreműködővel.
A fesztivál többek között a kulturális- és ökoturizmus fejlesztését tűzi ki célul, miközben műfaji sokszínűségre törekszik: színház, népzene, néptánc, komolyzene és blues, kiállítások, performanszok, filmvetítések, konferenciák és közösségépítő programok teszik teljessé az ormánsági három napot.
Fellép többek között
Boros Misi, Ferenczi György és a Rackajam, Gryllus Vilmos, Hobo, Pál István Szalonna és Bandája,
folklórprogramokkal érkezik a Hagyományok Háza, több hangversenyt visz a régióba a Filharmónia Magyarország, koncertet adnak a Kaposvári Egyetem színművész szakos hallgatói, nyilvános balettórát tart gyerekeknek és felnőtteknek a Pécsi Balett, mesterség-bemutatót tart Vidnyánszky Attila, a Nemzeti Színház főigazgatója,és hallhatja a közönség a Virtuózok 2016 versenyzőit.
A legkülönfélébb helyszíneken és időpontokban mutatnak be produkciókat és lesznek „random megnyilvánulásokkal" jelen –többek között - Szirtes Edina Mókus zenei vezető, a Bóbita Bábszínház, Sipos Mihály, Kardos Mária, Szőke András moderátor, főző, konferanszié és falufanatikus vagy David Yengibarian harmonikás. Kémesen és Szaporcán tájházak és falumúzeumok, Bozsits József szabadtéri installációi és Molnár Zsóka szabadtéri fotói várják a látogatókat.
A számos kiállítás mellett filmeket is nézhetnek a fesztiválozók. A rendezvény arra a filozófiára épül, hogy megmutassák a helyi értékeket, ezért Márta István és munkatársai összegyűjtötték és levetítik majd a pajtamoziban, a Cifra Filmszínház és Zugban az Ormánságról szóló filmeket, többek között a Kodolányi János művén alapuló Földindulás két verzióját is.
Az egyéb kapcsolódó események és kísérőprogramok sorában képviselteti magát a kínai kultúra, és megemlékeznek Konfuciusz születésnapjáról, hagyományos játékokat oktat a Magyar Társasjáték Szövetség, órákat ad és szimultánokat játszik Krizsán Edith nemzetközi sakknagymester, de további színfolt lesz, például, a baranyai polgármesterek találkozója és pecabajnoksága a Hétöles tónál, a
Pannon Ifjúsági Értékőr Hálózat a Kárpát-medencében interaktív bemutatkozása vagy a Roma ucca Tésenfán a maga ízeivel, zenéjével, hangulatával.
A fesztivál minden eseménye ingyenes,
kivéve azt a különleges Varnus Xavér-koncertet Szaporcán, amelynek teljes jegybevételét felajánlják a helybéli református templom 1888-ban készült Angster orgonájának felújításához.
Az eseményt követő napon, szeptember 26-án pedig a kémesi iskolások utazhatnak Budapestre, ahol a Nemzeti Színház Csongor és Tünde című előadását nézhetik meg, majd a Fővárosi Állat- és Növénykert látja őket vendégül.
A fesztivált beharangozó sajtótájékoztatón a programoknak otthont adó települések polgármesterei is bemutatták néhány mondatban a falvak értékeit. Szolykóné Pfeifer Gabriella, a 484 lelket számláló Kémes pogármestere azt mondta: a faluban azt vallják, hogy
a hagyománynak nemcsak a hamuját kell újraéleszteni, hanem a lángot kell életben tartani."
Kénes legértékesebb műemléke a református templom, amelynek virágozott, festett kazettáit nemrég újították fel – és most, a fesztiválnak köszönhetően azok a látnivalók, amelyek eddig csak egy zárt közösség látnivalói voltak, feltárulnak mások előtt is.
Hideg József, a 157 lakosú Tésenfa polgármestere az épített örökség, a régi parasztházak mellett a települést körbevevő különleges természeti környezetet, Európa legtisztább vizű folyóját, a Drávát ajánlotta a látogatók figyelmébe, Pál Csaba, az Árpád-kori Szaporca polgármestere pedig egyebek mellett az 1848-ban Táncsicsot támogató Munkácsy Albert sírját, a templom különleges Angster orgonáját, az interaktívan működő talpas kovácsműhelyt és a majdnem egy hektáras Hétöles tavat emelte ki.
A. Szabó Magda, a Nemzeti Színház stratégiai igazgatója arról beszélt, hogy a színházban mindig támogatni fogják azokat a kezdeményezéseket, amelyek révén hátrányos helyzetű gyerekek kapcsolódhatnak be a színházi „áramkörbe". Závoczky Szabolcs, a Duna-Dráva Nemzeti Park Igazgatóságának igazgatója pedig azokat a programokat részletezte, amelyekkel tavaly megnyitott létesítményük, az Ős-Dráva Látogatóközpont várja a fesztiválra érkezőket. Lesz a Dráva élővilágát bemutató kiállítás, szakvezetés a Hagyományos gazdálkodás tanösvényen, kenutúra a Fekete-vízen, madárgyűrűzési bemutató, és – ami fontos információ a helyszínek megközelítésének szempontjából, kerékpárt is lehet náluk bérelni.
A fesztivál arculatának kialakítója, a 3K egyesület elnöke, Bozsits József azt részletezte, hogy a civil szervezetek, a Környezet-Kultúra-Közösség Egyesület és az Ökográfiai Egyesület milyen meglepetésekkel készülnek a fesztiválra, de szót kapott Hoffner Tibor, a Pannon Ifjúsági Értékőr Hálózat koordinátora, illetve ízelítőt adtak a fesztivál hangulatából a produkcióikkal Gryllus Vilmos, Kelemen László és zenésztársai, Szőke András –aki az egyik helyi ételkülönlegességet, a fehér hurkát méltatta- és két kémesi általános iskolás, Bogdán Viktória és Egervári Bence, akik a Tavaszi szél vízet áraszt-ot énekelték a sajtó munkatársainak.
A szervezők elmondták:
a fesztivál programja folyamatosan bővül,
mert, ahogy egyre többen szereznek róla tudomást, további fellépők ajánlkoznak, hogy szívesen vennének részt a műsorban. A fesztivál közvetlen térségében egyelőre nincsenek szálláshelyek, de a közelben fekvő Harkány, Siklós vagy Villány viszont fel vannak készülve az Ormánság-Bőköz Fesztiválra látogatók fogadására.