A természet biológiai úton, a Nap, a víz, a levegő, a talajban található különböző sók és baktériumok segítségével mindent képes építőelemeire bontani. Minden természetes erőforrás előbb-utóbb lebomlik és igaz ez még a kőolajra is, mely viszonylag rövid idő alatt víz, levegő és néhány sóféle segítségével képes alapelemeire "szétszakadni". A természetes bomlást eredetileg biodegradálásnak nevezték, de a kifejezést az utóbbi időben azokra az anyagokra szokták használni, melyek képesek természetes módon, viszonylag gyorsan és biztonságosan - biológiai értelemben - lebomlani, és külső beavatkozás nélkül felszívódni a természetes környezetben. (A kifejezés azért is megtévesztő, mivel idővel majdnem minden anyag - még a nukleáris szennyeződés is - felbomlik.)
![]() |
A mobiltelefon magától nagyon lassan bomlik le |
Tárgy | Lebomlási ideje |
Pamutrongy | 1-5 hónap |
Papír | 2-5 hónap |
Kötél | 3-14 hónap |
Cigarettadoboz | 1-12 év |
Tejcsomagolás (műanyaggal bevont papír) | 5 év |
Nejlonzacskó | 10-20 év |
Bőr cipő | 25-40 év |
Nejlon szövet | 30-40 év |
Konzervdoboz | 50-100 év |
Sörösdobozokat összefogó műanyag karika | 450 év |
Zöld üveg | 1 millió év |
Műanyag üveg | Soha |
A műanyagok a 20. századi mérnöki tudomány termékei. A különféle plasztikus anyagok ma már mindennaposnak mondhatók: használjuk őket csomagoláshoz, építkezésekhez, az autógyártásban, különféle használati tárgyakhoz, és még sorolhatnánk. A különböző, mesterségesen előállított, speciális célokra kifejlesztett anyagok tulajdonságai sokkal jobbak a természetes anyagokénál, azonban egy nagy hátrányuk van: viszonylag lassan bomlanak le, komoly hulladékproblémát okozva ezzel a modern világnak. Mivel évente körülbelül 100 millió tonna műanyagot állítanak elő világszerte, valóban jelentős problémáról van szó. A műanyagszemét csökkentésére több megoldást is kitaláltak a tudósok, a különféle fejlesztések párhozamosan zajlanak. A témával kapcsolatban az emberek többségének az újrahasznosítási eljárások juthatnak eszébe, pedig szintén komoly kutatások folynakbiológiailag gyorsan lebomló műanyagok (BLM) kifejlesztésére is.
A bioműanyagok olyan biodegradálható anyagok, melyek összetevőiben főleg vagy kizárólag megújítható anyagok találhatók. Ezeket a műanyagokat legtöbbször olyan, növényekből és állatokból korlátlan mennyiségben kinyerhető anyagokból építik fel, mint például a cellulóz, keményítő, kollagén, kazein, vagy a szójafehérje. Ennek köszönhetően az új alapanyagok megfelelő tárolás esetén sokkal gyorsabban képesek lebomlani, ami a hulladékgazdálkodás növekvő problémájának egyik megoldása lehet. Ráadásul használatukkal a műanyag-előállításhoz manapság még elengedhetetlen kőolajra sem lenne szükség. Az új műanyag-technológiák kifejlesztését éppen a Föld kőolajkészleteinek vészes apadása indokolja. (A tudósok szerint a kőolajtartalékok 40-80 évre elegendőek.)