Székely J. Gábor
Paradoxonok a véletlen matematikájában
Hogyan lehetséges, hogy a lottó bizonyos számkombinációi előnyösebbek, annak ellenére, hogy minden kombináció azonos esélyű? Miért érzékeljük azt a lehetetlent, hogy a buszok gyakrabban közlekednek az ellenkező irányba? Mikor és miért érdemes eladni egy várhatóan maximális nyereségű részvényt? Mivel magyarázza a játékelmélet, hogy egy-egy új út felavatása után megnőhet minden egyes autós átlagos vezetési ideje?
A véletlen világa bővelkedik az effajta paradoxonokban. E könyv a véletlen matematikájának paradoxonokra épülő fejlődését mutatja be, azokat az izgalmas pillanatokat, amelyek megelőzték vagy követték a paradoxonok felbukkanását és megoldását.
A könyv első magyar kiadása után angolul, németül és oroszul is megjelent. Számos új paradoxon ebben az új kiadásban jelenik meg először. A pétervári paradoxon alkalmazásával a szerző előre jelezte a tőzsde 2000-es összeomlását.
Péter Rózsa
Játék a végtelennel
Péter Rózsa a 20. századi magyar matematika egyik nagy alakja. Azok közé a kivételes egyéniségek közé tartozott, akik egyformán kiemelkedőt alkottak kutatóként (a rekurzív függvények témájában), pedagógusként és könyvíróként. A budapesti Tudományegyetem elvégzése után 1929-től középiskolai tanárként dolgozott. A háború után a pedagógiai főiskolák megalakulásakor a budapesti főiskolára került, később pedig az Eötvös Loránd Tudományegyetem professzora lett.
Játék a végtelennel című könyve a háború alatt íródott, első kiadása 1943-as keltezésű. Mint az az előszóban is olvasható, Péter Rózsa elsősorban nem-matematikus érdeklődésű intellektuális embereknek szánta művét, melynek alapja Benedek Marcellal folytatott levelezése volt. Ezért úgy kellett írnia szeretett tárgyáról, hogy komolyabb előképzettséggel nem rendelkező olvasók is követni tudják, s kedvük teljék benne. Hogy kísérlete mennyire sikeres volt, az bizonyítja, hogy a számtalan magyar kiadáson túl idővel tizenkét idegen nyelvre is lefordították, s hazánkban generációkkal szerettette meg a matematikát ez a könyv.
Tusnády Gábor
Sztochasztika
Egy nagypapa sztochasztikáról mesél unokáinak. A sztochaiszta a véletlen tudománya. A bonyolult tudományos témát a könnyed, posztmodernnek tekinthető szövegalkotás teszi különössé.
Két részből áll e könyv, az első (kisebb harmada) feszes, bizonyos mércék szerint elfogadható szövegben a téma burkát vezeti fel a szerző. Ezek a véletlen rejtelmeiből a legszükségesebbek. De aztán afféle hétfátyoltánc gyanánt önmagáról lefejtve mindenféle burkokat személyes intellektuális kalandra hívja az olvasót.
Tusnády Gábor 1965 óta az MTA Rényi Alfréd Matematikai Kutatóintézet tagja.