Felidegesítették az ügyészek Breiviket - percről percre
2012. április 18. 09:06
Események
![A norvég tömeggyilkos Anders Behring Breivik pere Osloban](https://cdn.origo.hu/2023/12/euVZ0hK80ZTGf52OGoX9yJGczFi2mHkIy5jy0A6ZN8k/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzBlZTgzODIwNzQxMjQ1YWRhYmIyOWJiNmE0ZmRjZGQ5.webp)
Anders Behring Breivik nem sokkal nyolc óra után megérkezett az oslói bíróságra. Az ügyészek részletesen fogják kérdezni arról, hogy a szélsőséges nézetei miként vezettek oda, hogy tömeggyilkosságot követett el.
Az ügyészek is megérkeztek a tárgyalóterembe. A szerdai tárgyalási napon mindenekelőtt a Breivik által korábban emlegetett nemzetközi szélsőjobboldali hálózatokra lesznek kíváncsiak.
A tárgyalás harmadik napja is a már ismert karlendítéssel kezdődik. Breivik öltönyben, nyakkendőben lépett be a 250. számú bírósági tárgyalóterembe, ahol egyelőre nincsenek olyan sokan, mint az elmúlt két napon.
Breivik tegnap rajongva beszélt az al-Kaidáról, amely szerinte a világ leghatékonyabb militáns szervezete. Az ügyészek ma megpróbálnak többet kideríteni az általa emlegetett antiiszlamista Templomos Lovagok szervezetéről, amelynek állítólag csupán néhány tagja van. Breivik azt mondja, Szerbia 1999-es NATO-bombázása volt az utolsó csepp a pohárban, ami a Templomos Lovagok megalakulásához vezetett 2002 májusában.
Véletlenül lépett kapcsolatba más európai nacionalistákkal az interneten, a norvég szélsőséges közösségekkel szemben pedig szkeptikus volt, mert ezeket a csoportokat figyelte a titkosszolgálat - magyarázta a vádlott. Az interneten megismert szélsőséges kapcsolatról azonban többet nem akart mondani.
Breivik egészen Libériáig utazott, hogy találkozzon az interneten megismert szerb nacionalistával. Az ügyészeknek a részleteket firtató kérdéseire azt mondja, a rendőrségnek már így is többet mondott el ezekről a hálózatokról, mint amennyit akart. A helyszínen lévő tudósítók szerint Breivik nyugodtnak tűnik, de sokkal harciasabb, mint az elmúlt két napban, és határozottan utasítja vissza a válaszadást a kérdésekre. A szerb nevét, akivel Libériában találkozott, nem akarja elárulni.
Egy londoni szálon keresztül jutott el a szerb nacionalistához, akit a volt jugoszláviai háborús bűnöket vizsgáló hágai törvényszék körözött. Breivik szerint a férfi a muszlimok ellen védte a hazáját. Szerinte a férfi hős volt, az ügyész szerint háborús bűnös. A norvég sajtó szerint feltehetően Milorad Ulemekről, a Vörös Sapkások parancsnokáról van szó. A Legija néven is ismert férfit 2007-ben ítélték el Zoran Djindic volt szerb miniszterelnök meggyilkolásáért.
Az ülésteremben ülő tudósítók szerint Breivik úgy beszél, mintha ő lenne a 007-es ügynök, aki kémekkel, bűnözőkkel és gyanús titkosszolgálati figurákkal találkozgat a világ minden táján. Arra a kérdésre, hogy miért utazott Libériába, megismételte: azért, hogy egy szerb nacionalistával találkozzon. A nevét azonban most sem árulja el. Az ügyész Breivik korábbi rendőrségi vallomásának egy részletét olvassa fel, amelyben arról beszélt, hogy a szélsőségesek miként vizsgálták meg, alkalmas-e arra, hogy ő is a hálózat tagja legyen. Állítólag szerte Európából több száz embert akartak kiképezni.
Libériában egy kiképzésen is részt vett Breivik, ahol a retorikai fordulatok mellett bombák készítését is megtanulta. Az ügyész most felolvassa Breivik rendőrségi vallomását a libériai-szerbiai internetes kapcsolatról.
Breivik tudni szeretné, hogy mi az ügyészség célja ezekkel a kérdésekkel Libériáról és Londonról. Az sejti, hogy kétségbe akarják vonni az általa emlegetett hálózat, a Templomos Lovagok létezését.
Breivik azt mondja, a hálózat tagjai elkérték az életrajzát, mert tudni akarták, hogy büntetlen előéletű-e. Tudni akarták azt is, hogy kapcsolatban állt-e más szélsőséges szervezetekkel. Arra a kérdésre, hogy gond volt-e, hogy katonai kiképzésben korábban nem volt része, nem válaszolt. Viszont egyre többször kérdőjelezi meg az ügyészek hozzáállását és taktikáját.
A laza hozzáállása ellenére Breivik védekező pozíciót vett fel - állítják a helyszínen lévő tudósítók. Egyre keményebben kérdezik, és ő egyre több kérdésre utasítja vissza a válaszadást. Főként azt nehezményezi, hogy a rendőrség nem fogadja el az állítását a szerb nacionalista és a szélsőséges hálózat létezéséről.
Ha megnézi a forradalmárokat a világban, minden tízből csak egy nő. Ráadásul a terroristáknak gerincességre van szükségük. Ahhoz, hogy olyan legyen, mint én, gerinccel kell születnie. Persze nem mindenki jön így a világra, de ki lehet fejleszteni - mondja az ügyésznőnek Breivik.
Az ügyész tovább faggatja a libériai útjáról, és arra kíváncsi, hogy milyennek látta a fővárost. Tele volt menekültekkel, a legnagyobb szeméttelep, amit valaha láttam - válaszol Breivik. Arra már nem emlékszik, hogy retúrjegye volt-e, de az rémlik neki, hogy Kenyán keresztül utazott. Arra a kérdésre, hogy hogyan jutott vízumhoz, azt mondta: a libériaiak annyira korruptak, hogy csak fizetni kell nekik, és már meg is adják a vízumot.
Breiviket egyre jobban idegesítik a kérdések. A helyszíni tudósítók szerint attól tart, hogy ellentmondásba kerül a korábbi vallomásával. A bíró figyelmezteti, hogy a hallgatása felhasználható lesz ellene az ítéletnél. Breivik a többi között arra a kérdésre sem felelt, hogy kapott-e különleges védelmet Libériában. Sőt most már azt állítja, nem is emlékszik arra, amit korábban a rendőrségnek mondott.
Közben fedősztorikat emleget, az egyik szerint a libériai bevándorlási tisztségviselőknek azt mondta, az UNICEF-nek dolgozik, és hatalmas szíve van. Még a szervezet brosúráit is magával vitte Norvégiából. A másik fedősztori szerint gyémántkereskedőnek adta ki magát. "Nagyon fontos, hogy még a barátok előtt is alapos fedősztorink legyen" - magyarázta.
"Nehéz hazudni. Olyan ember vagyok, aki nem is szeret hazudni. Csak nagyon szélsőséges esetekben tettem ilyet" - mondta Breivik, aki ezzel magyarázta, hogy Libéria helyett miért nem egy kevésbé szokatlan úti célról beszélt a barátainak. Közben húszperces szünetet rendeltek el.
"Kérjük, ne kérdezzenek" - ezt a feliratot viselik azok a túlélők és családtagok, akik nem akarnak interjút adni a sajtónak.
Breivik máris támadva védekezik, és azt mondja, az ügyészek meg akarják fosztani a hitelességétől. Ezért azt javasolja, hogy a kérdések helyett lapozzák fel a rendőrségi vallomását. Ismét Libériáról kérdezik, de egyre nehezebb válaszokat kicsikarni belőle.
Azt nem tudjuk meg, hogy pontosan mikor döntötte el, hogy Londonba megy, csak annyit, hogy valamikor a libériai utazása után. Néhány emberrel akart találkozni a brit fővárosban, többet azonban nem mond erről az útról. Az ügyésztől viszont megtudjuk, hogy Breivik bankkártyájáról háromszor is pénzt vettek fel Elefántcsontparton. Breivik ezt azzal magyarázza, hogy Libériában akart pénzt felvenni, de mivel nem tudott, átment a szomszédos országba.
Az ügyész újabb részleteket olvas fel Breivik vallomásából, a Templomos Lovagok 2002. áprilisi megalakulásáról. Breivik azt állítja, hogy a Libériában megismert szerb képviseletében volt jelen ezen az ülésen. Korábbi vallomása szerint kilenc, különböző nemzetiségű ember volt jelen ezen a találkozón. Szóba kerül egy angol mentor is, de az ő személyéről többet nem akar elárulni Breivik.
Amikor a bíró azt kérdezi, miért, Breivik annyit mond: "Azért, mert olyan kérdéseket tesz fel, amelyekre tudja, hogy nem fogok válaszolni." A londoni találkozón részt vevőkről a kiáltványában azt mondja, Európa legnagyszerűbb politikai és katonai stratégái voltak, és akkor még nem is fogta fel igazán, mekkora megtiszteltetés, hogy egy ilyen társaságban lehetett. Az ügyész közben arról próbál meggyőződni, hogy mi az, ami valóban megtörtént és mi a képzelet szüleménye.
Továbbra sem kapunk választ arra a kérdésre, hogy volt egy angol mentora, noha korábban szó volt egy Richard nevű férfiról. Az ügyész így ismét a rendőrségi vallomásból idéz. Breivik "tökéletes lovagnak" nevezte Richardot. Olyan ember, aki elég erős ahhoz, hogy egy sejtben egymaga is véghez vigyen egy akciót mások segítsége nélkül - mondta arról, hogy miről lehet felismerni a "tökéletes lovagot".
Megpróbáltam felnőni azokhoz az ideálokhoz. Megtettem, amit meg akartam tenni, de voltak hibák - mondja az ügyész kérdésére. Közben kiderül, hogy az a bizonyos Richard oroszlánszívűnek is nevezte magát.
A londoni találkozón dőlt el, hogy a keresztes identitást veszi fel Breivik. "Hiszünk a keresztény örökségben, ez egy nagyon fontos platform, amely egyesítette Európát" - magyarázta a vádlott. A Templomos Lovagok alakuló ülésén döntöttek arról is, hogy eltávolodnak a nemzetiszocialistáktól. "Ahhoz, hogy a szélsőjobb győzedelmeskedjen Európában, el kell távolodni ettől a régimódi ideológiától" - mondta az indokoról Breivik.
Nem a nácik, hanem a szerb nacionalisták inspirálták a Templomos Lovagokat - mondja Breivik, akit közben pszichiáterek is figyelnek, hogy megállapítsák, kitalálta-e a történeteket erről a hálózatról. Beszél arról is, hogy a tavaly júliusi merénylet után sokaknak válhatott a példaképévé.
Breivik nagyon óvatosan beszél, minden mondatát megfontolja. A helyszíni tudósítók szerint nagyon feszült, és egyáltalán nem viselkedik természetesen. Most egyórás ebédszünetet rendelnek el, Breivikre visszakerülnek a bilincsek.
Breivik elismerte, hogy a kiáltványában meglehetősen fellengzősen írta le a londoni találkozót, de továbbra sem derült ki, hogy mindez azt jelzi-e, hogy Templomos Lovagok alakuló ülése meg sem történt.
Az ebédszünet után folytatódik a tárgyalás. A téma ismét a 2002-es londoni találkozó, ahol állítólag megalakult a Templomos Lovagok szervezete. Breivik továbbra is vonakodik válaszolni a kérdésekre.
Breivik Londonból hazatérve úgy döntött, harmincéves korára összeszed harmincmillió koronát (1,18 milliárd forintot), hogy egy ultranacionalista társadalmi szervezetet alapítson. Ezért odaköltözött az édesanyjához, hogy spóroljon a lakbéren. Az ügyész közben két pénzátutalás hátterét firtatja, de Breivik nem válaszol arra a kérdésre, hogy a pénzt a korábban említett szerb férfinak utalta-e át.
Amikor Breivik visszatért Libériából, továbbra is vásárolt kellékeket, amelyek a gyémántkereskedői álcájához kellettek. Az ügyészek azonban nem értik, hogy erre miért volt szüksége, amikor az egész csak álca volt. Ő azt állítja, vissza akart térni Libériába. A bíróság erősen kételkedik abban, hogy Breivik 2002-ben valóban azért utazott Libériába, hogy ott a szerb szélsőséges férfival találkozzon.
Az ügyész egyelőre hagyja a libériai és londoni utat, és inkább arra kíváncsi, hogy Breivik miért politizált tovább a norvég Progresszív Pártban. A vádlott azt mondta, mindig remélte, hogy változik a demokrácia, a kormány és a sajtó helyzete. Az elsődleges célja azonban az volt, hogy pénzt keressen.
Breivik azt állítja, 2002 óta is kapcsolatba lépett a Templomos Lovagokkal, de részleteket nem árult el. A csoportot vezető nélküli szervezetként írja le. A kiáltvány szerint később a balti területen újabb találkozót tartottak 25-30 ember részvételével, azt azonban nem tudjuk, hogy ezeken az üléseken mi történt.
Több mint öt órája kérdezik. Most éppen arról, hogy 2004-ben miért nyitott bankszámlákat Észtországban és Litvániában. Azért, hogy egy szélsőjobboldali találkozót álcázzon - felelte.
Nem sikerül tisztázni, hogy Breivik betöltött-e bármilyen parancsnoki posztot a hálózatban. Ismét felkerülnek rá a bilincsek, húszperces szünet következik.
Az ügyésznek nincs több kérdése, a továbbiakban az ügyvéd kérdezheti Breiviket.
Breiviket a mártírságról kérdezik, azt mondja, a mártír olyan harcos, aki kész meghalni egy ügyért. Az al-Kaidát és a nemzetközi terrorszervezet módszereit dicséri. Majd filozofikus hangnemre vált, és azt mondja, ha az ember elfogadja a halált, mielőtt cselekszik, akkor tízszer erősebb lesz. Ő is ezt tette, amikor végrehajtotta a támadást Utöya szigeténél - mondja.
Breivik szerint a militáns iszlamistákat és a militáns nacionalistákat az köti össze, hogy hisznek a túlvilági életben. Azt állítja, hogy Utöyán kész lett volna meghalni. Szerinte két tisztességes következménye lehet az ügyének: vagy felmentik, vagy halálraítélik. A 21 év börtönbüntetést pedig szánalmasnak találja.
Breivik azt mondja, nem szeretné, ha kivégeznék, de a döntést elfogadná. Magát a konzervatív forradalom eszközének tekinti, ezért szerinte nem lényeges, hogy mi történeik vele. A szünet után láthatóan harcias kedvvel tért vissza Breivik.
Saját bevallása szerint tartott a tárgyalástól Breivik. Most ismét a hálózatról kérdezik, de ő inkább arról vitatkozik, hogy a bíróság szerinte nevetségessé akarja tenni. Azt elárulja, hogy rajta kívül még két templomos lovag van Norvégiában, és azt állítja, hogy hamarosan ismét lecsapnak.
"Meglepett, hogy túléltem azt a napot az oslói és az utöyai támadás után, így nem is voltak terveim aznapra, nem gondoltam, hogy életben maradok" - mondta Breivik. Arra a kérdésre, hogy valóban tartani lehet-e a másik két, korábban emlegetett embertől, Breivik azt felelte: igen, bármelyik nap megtámadhatják Norvégiát.
Újabb ellentmondásba kerül Breivik, a kiáltványában ugyanis azt írta, a Templomos Lovagok norvégiai hálózatának mintegy nyolcvan tagja van. Most kiegyezik 15-ben.
Az ügyvéd arról a nyolcezer Facebookhoz kapcsolódó névről kérdezi, amely a kiáltványában szerepel. Breivik egyébként azt állítja, 31 különböző e-mail fiókja volt. A rendőrség azonban csak tizet azonosított.
Az ügyvéd azt kérdezi, hogy a teljes igazságot elmondta-e a rendőrségnek. Breivik szerint amit mondott, igaz volt, de több dologról nem beszélt. Azt állítja, az információi 98 százalékát megosztotta a rendőrökkel, de újabb letartóztatásokat nem fog elősegíteni.
A vallásáról kérdezik Breivikot, aki azt mondja, militáns kereszténynek tartja magát, hisz istenben, és hisz a túlvilági életben. Majd hozzáteszi, hogy olvasta a teljes Bibliát.
Norvégiában a legtöbb férfi elnőiesedett, nagyon kevesen gerincesek és becsületesek, ezen akart változtatni - mondja Breivik.
Most arról kérdezik Breiviket, hogy miért gyűlöli a multikulturalizmus támogatóit. Nem szereti használni a gyűlölet szót - válaszolja, és hozzáteszi, hogy nem gyűlöli őket. Breivik közben azt mondja, fáradt, és inkább holnap válaszolna a kérdésekre. Hat órája tart a tárgyalás.
Breivik egészen könnyedén beszél, amikor ideológiáról kérdezik. Azt mondja például, hogy kétszázaléknyi etnikai kisebbséget még elfogadna Norvégiában, amennyiben az országot nem használnák szemétlerakatnak a harmadik világbeli országok lakói.
Holnap az oslói bombatámadás részleteiről kédezik Breiviket. A tárgyalás végével befejezzük élő tudósításunkat.