Politikai karrierről álmodott Breivik - percről percre
2012. április 17. 09:04
Események
![A norvég tömeggyilkos Anders Behring Breivik pere Osloban](https://cdn.origo.hu/2023/12/euVZ0hK80ZTGf52OGoX9yJGczFi2mHkIy5jy0A6ZN8k/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzBlZTgzODIwNzQxMjQ1YWRhYmIyOWJiNmE0ZmRjZGQ5.webp)
Kedden folytatódik a modern Norvégia legnagyobb szabású büntetőpere Oslóban, ahol az Oslo melletti Utoya szigeten tavaly végrehajtott mészárlás elkövetőjét hallgatják meg. A norvég tömeggyilkos, Ander Behring Breivik összesen 77 embert, többségükben fiatalokat gyilkolt le két akcióban, hogy az így szerzett figyelmet kihasználva szélsőséges eszméket terjesszen. A férfi korábban elismerte a gyilkosságokat, és kiáltványában azt is leírta, hogy az egész akcióval a figyelem felkeltése volt a célja, hogy egy nagyszabású tárgyaláson elmondhassa a világnak, miért tartja szükségesnek háború indítását a marxisták és az iszlám ellen. Pere hétfőn kezdődött, és várhatóan 10 héten át tart.
Breivik ügyét eredetileg nem akarták bíróságra vinni, egy elmeorvosi szakértői vélemény mentálisan sérültté nyilvánította, ami alapján elemgyógyintézetbe került volna. Breivik azonban megtámadta a szakvéleményt, egy másik szakértői vizsgálat pedig épelméjűnek mondta. Az ellentmondás miatt vált szükségessé, hogy mégis bíróság hallgassa meg a tömeggyilkost - így a férfi nagy nyilvánossághoz jut. (A tárgyalás első, hétfői napján ugyanakkor több televízió öncenzúrát gyakorolt, és a tömeggyilkos levetített propagandafilmjét nem mutatta be, hogy ne adjon teret neki.) Breivik ügyvédje a hétfői tárgyaláson közölte, hogy a védelem célja bebizonyítani a vádlott épelméjűségét.
Az első, hétfői tárgyalási napon Breivik közölte, hogy nem tartja magát bűnösnek az ellene felhozott vádakban, mert "önvédelemből" követte el a gyilkosságokat. Azt eddig nem fejtette ki, hogy mit ért ezalatt, de kedden erre is sor kerülhet. A gyilkos azt is közölte, hogy nem ismeri el a bíróság legitimitását, ügyvédje azonban kiegészítette, hogy ez nem jelent formális tiltakozást a bíró személye ellen. Hétfőn Breivik csak röviden jutott szóhoz, amikor személyes adatait kérdezték meg tőle, kedden azonban várhatóan hosszasan beszélni fog. (A hétfői tárgyalási napról szóló összefoglalót itt olvashatja.)
Hétfőn Breivik ügyvédje, Geir Lippestad közölte, hogy kedden Breivik egy 30 perces beszédet kíván felolvasni a bíróság előtt, mielőtt a bűntény részleteire rátérne. Az ügyvéd közölte: nem akarják a bíróságot "szószéknek" használni, de védencének joga van elmagyarázni a motivációját. Ez az ügyvéd szerint "alapvető jog a norvég törvények szerint", és egyben emberi jog.
A BBC szerint Breivik nem fogja megkapni az általa áhított nagy nyilvánosságot, mivel a bíróság nem engedi majd, hogy vallomását vagy az általa beidézett tanúk beszédét a televíziók élőben közvetítsék.
Breivik megérkezett a tárgyalóterembe, és a hétfőihez hasonlóan ismét ökölbe szorított karlendítéssel köszöntötte a teremben ülőket. Ez a karlendítés Breivik elmélete szerint a templomos lovagok köszönése, amely az erőt, becsületet és dacot jelképezi. A gyilkos magát a templomos lovagok európai vezetőjének vallja, bár hétfőn az ügyészség közölte, hogy szerintük nem is létezik ilyen szervezet. Breivik és a templomosok kapcsolatáról korábbi cikkünkben olvashat bővebben.
A bíróság rövid szünetet tartott a tárgyalás elején, mert az ügyész azt indítványozta, hogy Thomas Indreb bírót összeférhetetlenség miatt zárják ki a tárgyalásról. A norvég média kedden arról számolt be, hogy a bírói testület egyik tagja tavaly egy közösségi oldalon közzétette véleményét az ügyről, és azt írta, hogy szerinte Breiviket ki kellene végezni tettéért. A bíróság rövid tanácskozás után felkérte az érintett bírát, hogy hagyja el a termet. Hamarosan döntenek arról, hogy kizárják-e.
Az összeférhetetlen bíró kizárása után új bírót kell keresni, hogy a bírói testület ismét teljes legyen. A BBC tudósítója szerint két tartalékbíró áll rendelkezésre, akik beugorhatnak.
Breivik ügyvédje a tárgyalóterembe megérkezve újságíróknak azt mondta, a keddi napon az a legfontosabb, hogy védence elmagyarázhatja, miért tette, amit tett - írja Twitter-oldalán Dacid MacDougall, egy a teremben tartózkodó újságíró.
A bíróság 30 percre berekesztette a tárgyalást, hogy levezényeljék a bírócserét. A hivatalos indoklás szerint a kizárt bíró "jogilag alkalmatlanná vált" az ügyben való részvételre.
A vádlottat szállító konvoj itt még a bíróságra tart
A kérdőre vont bíró elismerte, hogy ő írta az interneten azt a bejegyzést, amely szerint Breiviket ki kellene végezni tettéért. A vélemény ugyanakkor nem a bíró Facebook-oldalán, hanem egy norvég lap internetes oldalán, a kommentek között jelent meg. A bíró tavaly július 23-án azt írta a neten, hogy "a halálbüntetés az egyetlen tisztességes válasz ebben az ügyben" - jelentette a tárgyalóteremből a SkyNews tudósítója.
A tárgyalás angol nyelvű tolmácsai kedd reggel közleményt adtak ki arról, hogy hétfőn félrefordították Breivik szavait - írja a brit Guardian. Eszerint Breivik nem állította, hogy "önvédelemből" követte el a gyilkosságokat. Amikor a bíró azt kérdezte hétfőn, hogy bűnösnek tartja-e magát, azt mondta, hogy elismeri a cselekmények elkövetését, de nem tartja magát bűnösnek, mert "kényszerből" követte el azokat. A fordítók a kényszert fordították önvédelemnek.
A norvég büntető törvénykönyv 47. cikkelye szerint senkit nem lehet megbüntetni olyan cselekményért, amelyet azért követett el, hogy megvédjen egy embert vagy tulajdont egy más módon elkerülhetetlen fenyegetéstől, amennyiben a körülmények igazolják, hogy ezt a fenyegetést kifejezetten jelentősnek tartsa ahhoz képest, amilyen kárt a vádlott cselekménye okozhatott - idézi a törvényt a Guardian. Breivik erre a cikkelyre hivatkozott hétfőn, vagyis valószínűleg azzal érvel majd, hogy gyilkosságát igazolja az a fenyegetés, amelyre a mészárlással fel akarta hívni a figyelmet. Breivik idegengyűlölő ideológiája szerint a marxisták és a muszlim bevándorlók el akarják foglalni Európát, és harc folyik a túlélésért, ezt akarhatja érvelésében "más módon elkerülhetetlen fenyegetésként" bemutatni.
A tárgyalóteremben továbbra is a bírák visszatérését várják, a védőügyvéd egy időre átment az ügyészhez, és vele beszélgetett, majd visszatért a helyére. A teremben halk mormogás, beszélgetés zaja hallatszik.
Az őrök ismét bevezették a terembe Breiviket, aki helyet foglalt az ügyvédje mellett. Az ügyvéd egy papírt mutat neki, és magyaráz.
Visszatértek a terembe a bírák is, újrakezdődik az ülés.
A vezető bíró hosszasan magyarázta, hogy milyen szabályok szerint közvetíthetik az ülést a tévétársaságok. A bíró egyértelművé tette, hogy lesznek a tárgyalásnak olyan szakaszai, amelyekről sem videofelvételt, sem fényképeket nem szabad majd készíteni.
Az ülést vezető bíró bejelentette, hogy mivel az interneten közzétett véleménye miatt a bírói testület egyik tagjának pártatlansága megkérdőjeleződött, az érintettet elbocsátják a testületből, és a helyét egy másik, beugró bíró veszi át.
Breivik elfoglalta a tanúk padját, mögötte két rendőr is helyet foglalt. Elérkezett a tömeggyilkos vallomásának ideje. A bíróság rendelkezése értelmében innentől kezdve egyetlen médium sem készíthet fotókat vagy videofelvételeket az ülésen.
A bíró engedélyt adott Breiviknek, hogy felolvassa a papírról 30 perces beszédét, amelyre régóta készült - írja a Twitteren a SkyNews tudósítója. A vádlott a bíró megszólításával kezdi beszédét: "Kedves Arnsten bírónő". Ezután arra kéri a bíróságot, hogy beszédét ne szakítsák meg, és adjanak elég időt neki arra, hogy végigmondja, amit akar. Breivik hangja halk, a bíró arra kéri, hogy beszéljen hangosabban, és amennyiben tanúskodik, csak az igazat vallja.
Breivik közölte, hogy a beszédén sokat finomított, tekintettel az áldozatokra és a túlélőkre.
Breivik beszéde elején tagadja, hogy egy szánalmas vesztes lenne, aki csak a figyelem középpontjába akar kerülni, majd ostorozza azokat, akik lejárató kampányt folytatnak ellene, pedofilnak, nekrofilnak, melegnek nevezték. "Ez mind propaganda" - közölte a SkyNews tudósítója szerint. Azt mondta, hogy az emberek hazudnak róla, és mindez egy politikai támadás ellene. Azt mondja, végrehajtotta a "legkifinomultabb és nagyszerűbb politikai támadást, amelyet Európában a második világháború óta elkövettek".
Breivik belekezd a történelem értelmezésébe a saját szemszögéből. Azt állítja, hogy ő egy forradalmár, akit a konformizmus fojtogatott. Közölte, hogy szerinte Európában akkor volt utoljára demokrácia, amikor Hitler hatalomra került, majd hosszasan beszélt a második világháború idejének nacionalizmusáról. A SkyNews tudósítói szerint tisztán és rendszerezetten beszél, kissé halkan.
A beszédben a tömeggyilkos a liberálisokat és a multikulturalizmus híveit támadja, és azt állítja, hogy őt és társait a liberálisok "másodrendű polgároknak" tekintik. Azt tudakolja, mért nem lehet népszavazást tartani arról, hogy Norvégia be akarja-e fogadni az afrikai és ázsiai bevándorlókat. Szerinte senki nem kérdezte meg a népét arról, hogy multikulturális nemzet akar-e lenni, most pedig már fennáll a veszélye, hogy kisebbséggé válnak a saját hazájukban.
Azt mondta, a britek 69 százaléka szintén problémásnak tartja a tömeges bevándorlást. Az nem egyértelmű, hogy honnan vette az adatot. Később a Times napilap 2010-es közvélemény-kutatását idézi, amely szerint a britek 70 százaléka azt gondolja, hogy a társadalmat a multikulturalizmus működésképtelenné teszi.
A bíró megkérdezte Breiviktől, hogy most a 30 perces beszédét olvassa-e, mire nemmel válaszolt. Azt mondta, hogy amit most mond, azt a bíróságnak írta.
Azt mondja, az emberek, akik gonosznak tartják, félreértették - idézi Breivik szavait a Twitteren a Sky News tudósítója. Közölte: az erőszakos választ tartja az egyetlen megoldásnak, majd az újságírókat kritizálja, akik szerinte a multikulturalizmust támogatják.
Breivik közli, hogy a mészárlás indítéka jó szándék volt, nem gonoszság - írja a Sky News. Eszerint azért ölt, hogy megfordítsa a multikulturális sodródás irányát, és elkerüljön egy nagyobb konfrontációt, polgárháborút.
A bíró félbeszakította a vádlottat, és felszólította, hogy vegyen vissza, moderálja a kifejezéseit az áldozatok családtagjaira való tekintettel. Breivik korábban maga mondta, hogy sokat finomított eredeti beszédén, a bíró azonban most megkérdezte: ez volna az a finomított nyelvezet?
Breivik közli, hogy nem fél a börtöntől. "Egész életemben börtönben éltem, mert nem fejezhetem ki a politikai véleményemet" - mondta a Sky News szerint. Breivik szerint az ő börtöne Norvégia, amely egy "multikulturális pokol". A gyilkos közölte, hogy szerinte a tettéhez hasonló mészárlás nem utoljára történt Európában, és ő is újra megtenné, amit tett.
Breivik közölte, hogy szerinte áldozatai nem voltak ártatlanok. A lemészárolt fiatalok a Norvég Munkáspárt ifjúsági szervezetének tagjai voltak, akik a gyilkos szerint "nem ártatlan gyerekek", hiszen aktívan dolgoztak a multikulturális értékek fenntartásáért. Breivik politikai szerepvállalásukért a legyilkolt fiatalokat a Hitlerjugendhez hasonlította.
Azt mondja, számára Japán és Dél-Korea az ideális állam, mivel ott nincs multikulturalizmus és nagymértékű bevándorlás.
A bíró megkérdezte Breiviket, hogy messze van-e még a vége. Ő azt mondja, még csak a 6. oldalon tart a 13-ból. Erre a bíró azt kéri, hogy zárja rövidre, Breivik szerint azonban ez lehetetlen. A bíró azt kéri, Breivik maradjon Norvégiánál és Európánál, ne kalandozzon el a Távol-Keletre.
A Sky News tudósítója szerint a teremben többen ásítoznak. A bíró megkérdezi a védőügyvédet, hogy szerinte Breivik az eredeti megállapodáshoz tartja-e magát. Az ügyvéd azt kéri, hadd folytassa a vádlott, de ő is felszólítja védencét, hogy próbálja rövidebbre fogni. Breivik erre közli: "Sosem kértem, hogy öt napig beszélhessek, csak egy órát kértem, hogy elmondjam, amit akarok."
A Breiviket figyelő négy pszichiáter árgus szemekkel figyel, és hevesen jegyzetelnek a laptopjukon - írja a BBC teremben tartózkodó tudósítója.
Az udvariaskodó vita után a bíró engedélyezi, hogy a vádlott folytassa beszédét. Arról beszél, milyen sok gyerekük születik a bevándorlóknak, majd a bevándorlók által elkövetett bűncselekményekkel példálózik.
Thomas Indreboe bíró korábban azt írta az interneten, hogy Breivik halált érdemel. Kizárták a tárgyalásról.
Breivik kritizálni kezdte azt a pszichiátert, aki szakvéleményében elmebetegnek nyilvánította őt.
Breivik arról kezd beszélni, hogy a bevándorlók által elkövetett bűncselekményekért a Norvég Munkáspárt a felelős. A tárgyaláson az áldozatokat és családjaikat képviselő jogász közbeszól, és félbeszakítva a vádlottat azt kéri, hogy ne kapjon Breivik több időt. A bíró arra kéri Breiviket, hogy mondja el végkövetkeztetéseit, és zárja le a beszédét.
Breivik nem hajlandó abbahagyni, azt mondja, már csak három oldal van hátra. "Ez létfontosságú ahhoz, hogy elmagyarázzam, amit tettem" - mondja. Az ügyész Breivik mellé áll, és azt kéri, hadd olvassa fel Breivik a maradék szöveget - jelentette a BBC tudósítója a Twitteren. A vádlott folytatja.
A tárgyalóteremben lévő tudósítók szerint a vádlott nyugodt hangon és tisztán vázolja világképét. Az elhúzódó politikai beszédet azonban a közönség soraiban sokan már látványosan unják, néhányan ásítoznak.
A vádlott most Tibethez hasonlítja Norvégiát, és a tibeti őslakosok jogaival példálózva magyarázza, milyen jogaik vannak a norvégoknak a bevándorlókkal szemben.
Azt mondja, megérti, hogy ideológiáját nehéz elfogadni, de szerinte idővel az emberek majd megértik, hogy helyesen cselekedett, és rájönnek, hogy a multikulturalizmus kudarcot vallott. Azt állítja, hogy a norvég etnikai csoport elpusztítása ellen harcolt, és ezt nem tekintheti senki törvénytelennek.
Breivik szerint a tavaly felszámolt német neonáci csoport is bizonyítja, hogy a "forradalom" megkezdődött - írja a Guardian tudósítója. A Nemzetiszocialista Illegalitás nevű német neonáci csoport éveken át gyilkolt bevándorlókat, amíg le nem buktak (a csoportról itt olvashat bővebben). Megemlíti az idén Toulouse-ban és a tavaly Malmőben elkövetett támadásokat is.
Nagy sóhaj hallatszik a teremben, ahogy Breivik közli, már csak egy oldal van hátra a beszédéből. "Most öncenzúrát gyakorlok, csak hogy tudják" - mondja a bíróságnak, miközben papírján átugrik egy bekezdést - írja a Guardian.
"Országaink politikai elitje olyan arrogáns, hogy elvárja, tapsoljunk a saját végítéletünkhöz" - mondta Breivik a BBC tudósítója szerint. "Inkább ezeket az embereket kellene pszichiátriai vizsgálat alá vetni" - tette hozzá.
Breivik még a beszéd előtt, a tárgyalás kezdetén
Ismét a multikulturalizmust ostorozza, majd áttér a gazdaságra - írja a Sky News tudósítója. Breivik pénzügyi Armageddont jósol a világnak.
Breivik közli, hogy nem vallhatja magát bűnösnek, hiszen csak az országát és a népét védte tetteivel.
Beszéde végén a vádak alóli felmentését kérte Breivik a bíróságtól. A beszédet befejezte, végül mindent sikerült végigmondania.
Breivik beszéde után a bíróság szünetet rendelt el. Az ülés az egyórás ebédszünet után, 12.30-kor kezdődik újra.
Szinte minden norvég lap címlapon hozta a tömeggyilkos hétfői perét
Az ebédszünet után ismét Breiviké lesz a szó a tárgyalóteremben, de ezúttal már nem szónokolhat saját ideológiájáról kötetlenül. 12.30-tól az ügyészek fogják kikérdezni a tömeggyilkost, akinek a feltett keresztkérdésekre kell majd válaszolnia. A válaszokat továbbra is figyelni fogják a teremben ülő pszichiáterek, akik azt próbálják eldönteni, hogy a férfi épelméjű-e.
Hamarosan újra elkezdődik a tárgyalás, de a teremben még csak két pszichiáter várja Breiviket. Az egyik ügyész a pszichiáterekkel beszélget, a bíróknak még nincs nyoma. Breivik ügyvédje gondterhelten igazgatja a talárját.
Breivik ügyvédje okostelefonján olvas és irogat, majd ügyvédtársának mutat rajta valamit, előbb ráncolt homlkkal, majd apró mosollyal nézik a képernyőt. Az ügyész továbbra is a pszichiáterekkel értekezik, néha felkacag.
A bírói testület is bevonult a terembe, az ülést vezető bíró közölte, hogy az ülést ismét megnyitja. A televíziók, amelyek a szünetben ismét képeket közöltek a tárgyalóteremből, újra kénytelenek megszakítani a közvetítést.
Az ügyész először arról kérdezi Breiviket, hogy hogyan lett belőle ilyen ember. "Hallgattam, amit mondott. Honnan jön ez az egész, hogy meg akarja védeni a norvég népet?" - kérdezte a Sky news tudósítói szerint.
Breivik azt válaszolta, hogy 15 évesen kezdett ilyen dolgokkal foglalkozni. Szerinte egyetemes emberi jogok hatalmazzák fel arra, hogy a norvég népet védelmezze, mivel minden népnek és kultúrának joga van a túlélésért harcolni.
Breivik azt mondja, hogy csak egyszemélyes sejtek által végrehajtott akciók vihetik sikerre az ügyét, olyanok, mint amilyeneket az al-Kaida is alkalmaz. Azért gondolja ezt, mert a nagyobb csoportokban működő amerikai szélsőjobboldali szervezetekbe mindenhol beépültek a hatóságok.
Breivik azt mondta, hogy 2001-ben lépett kapcsolatba először fegyveres nacionalistákkal, 2001 és 2006 volt két fontos dátum az életében. Az ügyész megkérdezte, hogy ezek szerint saját magát bízta meg azzala, hogy fegyvert ragadjon a kultúrája védelmében. Breivik igennel felelt: "Elkezdhetsz szervezkedni, vagy harcolhatsz egyedül is, ha a kultúrádat fenyegetik" - mondta, hozzátéve, hogy a szabadságért folytatott küzdelemben szerinte muszáj fegyvereket is használni.
Az ügyészt nagyon érdeklik Breivik fegyveres nacionalista kapcsolatai. Breivik azonban azt mondja, hogy nem egy csoporttól kapott megbízást, saját maga döntött az akciók mellett. Azt ugyanakkor elismerte, hogy militáns nacionalista ismerősei közvetett módon hatással voltak rá, formálták az elképzeléseit.
Azt mondta, nacionalista kapcsolatai alulról építkező, erőszakmentes, demokratikus szervezeteket akartak létrehozni céljaik érdekében, de az erőszak lehetősége is szóba került. Barátai igazságtalanságokat tapasztaltak, ezért kezdtek szervezkedni - tette hozzá a SkyNews szerint. "De nem akarok túl sokat beszélni ezekről az emberekről" - mondta Breivik.
Az al-kaida a világ legsikeresebb militáns szervezete - jelentette ki, majd hozzátette, hogy ő is sokat tanult a nemzetközi terrorszervezettől - írja a tárgyalóteremből a Guardian tudósítója. Azt mondta, csodálja a martíromság kultuszát, amely az al-Kaidában jelen van.
Az ügyész szóba hozta Breivik egyenruháját is, amira a vádlott azt mondja, az egyáltalán nem fontos. Szerinte az egyenruha témáját csak arra hazsnálják, hogy nevetségessé tegyék őt. Az ügyész erre megkérdezte, mért készített magáról egyenruhás képeket, ha az nem fontos. "Fontos, de nem a legfontosabb" - válaszolta erre Breivik. Amikor azt kérdezték, hogy miért akarta az egyenruháját a bírósági tárgyalásin is viselni, a férfi elmosolyodott.
A norvég tömeggyilkos kitart amellett, hogy létezik az általa többször emlegetett iszlámellenes Templomos Lovagok szervezete, amelyet állítása szerint ő vezet. A szervezetnek ugyanakkor csupán néhány tagja van - mondta. "Sosem állítottam, hogy ez egy hatalmas szervezet" - idézte szavait a Twitteren a Guardian tudósítója.
Breivik szerint egyenruhája és hatalmas, három kötetes kiáltványa nagyképűnek, fellengzősnek tüntette őt fel a világ szemében. A Sky News tudósítói szerint a vádlott elismerte, hogy ez hiba volt, és ezt a hibáját tartja felelősnek azért, hogy az első pszichiátriai szakvélemény elmebetegnek tüntethette fel. Pedig minden, amit mondott, racionális és tiszta - állította.
Breivik szélesen elvigyorodott, amikor az ügyész megkérdezte tőle, mért érez felelősséget norvégia megvédéséért. Azt válaszolta, hogy szerinte háborúhoz hasonló helyzet van Európában, ahol az európai őslakosok veszélyben vannak, és ő a háborút próbálja megelőzni. A II. világháborúban Japánra dobott atombombával példálózott, amely szintén rengeteg civil áldozattal járt, de véget vetett a háborúnak. "A barbár tett nem feltétlenül gonosz tett" - mondta.
A tömeggyilkos közölte, hogy szerinte egy nemzeti újságíró-konferencia jobb célpont lett volna a gyilkolásra, mint Utöya szigete, ahol 69 embert ölt meg a norvég kormánypárt ifjusági táborában. "Keményen dolgoztam azon, hogy az újságíró-konferenciát támadjam meg, de sajnos azt nem voltam képes végrehajtani" - mondta a Guardian tudósítója szerint.
Breivik közölte, hogy ő nem egyszerűen nacionalista, hanem ultrenacionalista, aki konfliktust kíván előidézni. Példát akart mutatni, és hosszú távon radikalizálni akarta a többi nacionalistát. Azt mondta, hogy ki akarja robbantani a konfliktust Európában, mielőtt a bevándorlók többségbe kerülnek a kontinensen
Breivik szerint nacionalista kapcsolatai megkeresték korábban, és közölték vele, hogy szélsőséges ideológiájával csak árt a nacionalistáknak. Szerinte ezek az emberek is félreértették őt.
Breivik azt bizonygatja, hogy nem magáért tette, amit tett, nem azért, hogy jó színben tüntesse fel magát. "Hozzá akartam járulni a dolgokhoz" - mondta, hozzátéve, természetesen tudta, hogy mindenki szörnyetegnek fogja tartani.
Breivik közölte, hogy két másik egyszemélyes sejt van Norvégiában, akik szervezetének, a Templomos Lovagok szervezetének tagjai. "Én egyike vagyok a három egyszemélyes sejtnek" - jelentette ki.
A vádlott magyarázni kezdte, miért sírta el magát a hétfői tárgyaláson, miután megnézte az általa készített propagandafilmet. Azt mondta, a film nagyon megérintette, és eaért érzékenyült el, mert a norvég nép szerinte a kihalás szélén áll. Hozzátette, hogy bár a videó amatőr film, ő mégis elégedett vele. A filmet irott kiáltványához készítette trailernek.
Azt kezdte taglalni, hogy mennyire visszafogta magát délelőtti beszédében, és mennyire figyelmes volt a túlélők és az áldozatok családja érdekében. Szerinte tovább növelhette volna az áldozatok szenvedését, de ez nem volt célja, ezért nem beszélt például arról, hogy mi történt a hajón, amellyel Utöya szigetére érkezett. "Tudom, hogy szörnyű, amit tettem, és elképzelhetetlenül sok fájdalmat okozott több ezer embernek. De mindez szükséges volt" - jelentette ki a Guardian szerint.
Az ügyész tovább faggatta Breiviket szélsőséges kapcsolatairól a Templomos Lovagok szervezetében. A vádlott elmondta, hogy egyik kapcsolatát Libériában ismerte meg, négy másikat pedig Londonban. Azt mondta, hogy a londoni találkozón ő volt a legfiatalabb, de megin kijelentette: nem akar belemenni a részletekbe a többiekről.
Breivik közölte, hogy a tavaly nyári mészárlást öngyilkos akciónak szánta, sosem gondolta, hogy túl fogja élni azt a napot - idézi a Twitteren a vádlott szavait a BBC tudósítója.
Breivik kikérdezését a bíróság egy rövid szünetre megszakította, a tárgyalás 2 órakor kezdődik újra.
A vádlott és a bíróság visszatért a tárgyalóterembe. Az ügyész közli, hogy a gyerekkoráról fogja kérdezni Breiviket - írja a Twitteren a Guardian tudósítója. Arról kérdezik a vádlottat, hogy miért hagyta ott a gimnáziumot gyerekként. Breivik nem érti, miért fontos ez, szerinte a neveltetésének nincs semmi köze ahhoz, amit tett.
Breivik szerint jó gyerekkora volt, nem ezért döntött úgy, hogy militáns nacionalistának csap fel. Azt mondta, hogy a gimnáziumot egy munka miatt hagyta ott, egy telefonos céghez ment dolgozni.
"Nincs hivatalos végzettségem, de sokat olvastam" - állította a Sky news riportere szerint. Breivik azt mondta, hogy 15 000 órát töltött életében otthoni tanulással, olvasással, bár érettségije nincs. Az interneten közzétett kiáltványában is azt próbálta megmutatni a világnak, hogy művelt ember.
Az ügyész kérdésére azt mondta, hogy főleg az internetről, a Wikipedia szócikkeiből művelte magát, onnan szerezte a történelmi ismereteket kiáltványához is. "Az angol szócikkek nagyon sok információt tartalmaznak" - dicsérte az internetes enciklopédiát, hozzátéve: számára nagyon fontos, hogy megmutassa, mennyire tájékozott.
Breivik elismerte, hogy korábban hamis diplomákat készített megrendelőknek, és a hamisított dokumentumok eladásából tartotta el magát. "Nyomtathattam volna diplomát magamnak is, de nem tettem" - mondta viccelődve.
Az ügyész iskolái után vallásáról kérdezte a vádlottat. Breivik közölte, hogy "nem nagyon vallásos", de regisztrált hívő az egyik egyháznál. Azt mondta, hogy eredetileg evangélikus, de a katolicizmushoz is vonzódik. "Sosem voltam egy vallásos ember, de úgy tartja a mondás, hogy nincsenek ateisták a lövészárokban" - idézte szavait a Telegraph.
Breivik már bánja, hogy kibújt a katonai szolgálat alól - idézi vallomását a Guardian munkatársa. "Ott hasznos tudást szerez az ember, különösen, ha később úgy dönt, hogy milicista lesz" - mondta.
Breivik és védőügyvédje a tárgyaláson
Iskolái után Breivik korábbi munkáit veszik végig a tárgyalóteremben. A vádlottnak sok üzlete volt, szinte mind befuccsolt. Az ügyészt különösen az a cég érdekli, amely hamisított diplomákat árult az interneten, de Breivik adóvisszaigényléseire is rákérdez - írja a Sky News. Breivik azt mondja, a diplomahamisító cégét bezárta, miután egy újság vizsgálódni kezdett utána, mivel nem akarta, hogy besározódjon a neve. A vádlott szerint azért végzett illegális tevékenységet, mert nem akart adót fizetni a kormánynak, amely a multikulturalizmust támogatja - idézi a férfit a Guardian tudósítója.
Elismerte, hogy 2-6 millió norvég koronát kereshetett (80-240 millió forint) kereshetett a diplomahamisítással. A bevételeit egy offshore cégen keresztül vitte ki az országból, rengeteg országban tartott fenn bankszámlákat, hogy így ússza meg az adófizetést Norvégiában.
Cégei után politikai aktivitása kerül terítékre, az ügyész azt tudakolja, mikor kezdett politizálni, és mit gondol a szülei politikai beállítottságáról. Breivik azt állította, hogy már 15 évesen is foglalkozott politikával, mivel szülei diplomaták voltak. 1997-ben,18 évesen csatlakozott a Haladó Párthoz, de 2002 előtt a pénzszerzés jobban érdekelte, mint a politika. Ettől az évtől kezdve azonban sokkal erőteljesebben kezdett politizálni. A vádlott azt is elmondta, hogy fiatalon egy muszlim volt a legjobb barátja, de később a világlátása nagy fordulatot vett és radikalizálódott, amikor megismerkedett a hip-hop kultúrával.
Breivik világlátása akkor tolódott jobbra, amikor fiatalon a hip-hopos bandáját többször is atrocitások érték muszlim bevándorlók részéről. "Én és a barátaim is erőszakos támadások áldozatai voltunk" - mondta a BBC tudósítója szerint.
Breivik közölte, hogy szeretett volna politikai karriert építeni, és bekerülni a városházára. Akkoriban a politikai korrektség keretei között próbált maradni - mondta a Guardian tudósítója szerint. Felidézte, hogy amikor a Haladó Pártban politizált, egyszer még azt is kiírta az internetre, hogy "az iszlám jó". A jobboldali pártban szeretett volna jelöltként indulni a 2003-as helyhatósági választásokon.
Breivik arról beszélt, hogy a Haladó Pártban nagyon sokat tanult, többek között azt, hogy a politikai korrektség korlátai között kell maradnia. Ezeket a korlátokat túl merevnek találta, így később feladta a demokráciába vetett hitét. "A javaslataimat lesöpörték" - mondta. "Rengeteg elvüket feladták, csak hogy hatalomba kerüljenek, és én úgy éreztem, hogy a fürdővízzel együtt kiüntötték a kádból a gyereket is" - idézte szavait a Telegraph.
Amikor az ügyészség megkérdezte, miért pártolt el a demokráciától, csak annyit felelt: "Épp ezt magyaráztam el délelőtt". (Breivik délelőtt egy órán keresztül részletezte szélsőséges idegengyűlölő világképét). Azt mondta, legalább 20-szor konfrontálódott muszlimokkal, ami nagyon sokat vetett latba. Másrészt a canzúrázott sajtót is hibáztatta: szerinte amikor muszlimok raboltak és erőszakoltak meg nőket a környéken, annak nem volt következménye, de ha valaki tenni próbált ellene valamit, az egyből rasszistának bélyegezte a sajtó.
A vádlott közölte az ügyésszel, hogy nagyon kimerült, és 15 perc szünetet kér. A tárgyalást a bíró megszakította, a kihallgatást 15.30-kor folytatják. Még körülbelül fél óra van hátra a kihallgatásból, Breivik gyakorlatilag reggel óta folyamatosan beszél. A rövid szünetre ismét megbilincselték, és a cellájába kisérték.
A bírói kar reggel eltávolított tagja továbbra is kitart véleménye mellett, miszerint Breiviket halálra kellene ítélni tettéért. A férfi a norvég TV2-nek nyilatkozva azt mondta, hogy "amit írt, azzal nagyon sokan egyetértenek Norvégiában".
A Breiviket kérdező ügyész már több helyen is rajtakapta Breiviket, hogy a saját érdekében elferdíti az igazságot. Mint kiderült, korábbi önéletrajzában azt írta magáról, hogy gazdasági diplomája van egy amerikai egyetemről, de most kiderült, hogy még le sem érettségizett. A másik ferdítés politikai karrierjében volt: interneten közzétett kiáltványában azt írta, hogy a Haladó Párt listáján 23. helyre került a helyhatósági választásokon, vagyis komoly politikai jelölt volt. A valóságban azonban kiderült, hogy csak 37. helyen szerepelt, és nem volt esélye bekerülni a városi közgyűlésbe.
Az ügyész arról faggatta a vádlottat, hogy nem túlozta-e el a muszlimokkal való konfliktusát. Breivik szerint több barátjától is hallott muszlimok által elkövetett támadásokról, de aztán elismerte, hogy néhány esetben írásaiban eltúlozta ezek durvaságát. Az általa ismert esetek egy része pletyka, más részüket azonban személyesen tapasztalta meg - állította.
Breivik azt állítja, hogy egyszer összeverekedett néhány muszlimmal, és az összecsapásban eltörték az orrát, ami fordulópont volt a világlátásában. Az ügyész azt kérdezte, hogy ha ez tényleg így volt, arról mért nincsen semmilyen orvosi feljegyzés vagy adat az eltört orráról. A férfi átesett egy orrműtéten, de az ügyész szerint az csak orrplasztika volt, nem törés. Breivik tagadta ezt.
Az ügyész megkérdezte, biztos-e abban, hogy a támadói muszlimok voltak. Breivik azt mondta, biztos benne, és bár nincs bizonyítéka, egyedül két esetben vannak kétségei. Szerinte a muszlimok által elkövetett bűncselekmények kötődnek az iszlámhoz, a férfi az iszlámot lekezelőnek tartja a világ többi kultúrájával szemben. A BBC tudósítója szerint az ügyészek a kérdésekkel azt próbálják láthatóvá tenni, hogy Breivik nem valami magasabb ügy érdekében ölt, hanem egyszerűen egy rasszista indíttatású gyilkos.
Breivik azt vallotta, hogy radikalizálódásához az ellene irányuló támadások mellett a Palesztinában és Szerbiában látott események, valamint a szeptember 11-ei terrortámadások vezettek. A vádlott írott kiáltványában a szerbiai háborút is fordulópontnak nevezte, az ügyész kérdésére azonban azt mondta, hogy a szerb ügy a többi nacionalista barátjának sokkal fontosabb volt, mint neki. Ismét visszautasítja ugyanakkor, hogy ezekről a barátairól, kapcsolatairól beszéljen.
A bíró véget vetett Breivik kihallgatásának, és berekesztette az ülést. A tárgyalás szerdán folytatódik, várhatóan akkor is Breiviké lesz a főszerep, aki az ügyész további kérdéseire fog válaszolni. A keddi ülés végén Breivik még néhány dolgot lejegyzetelt, majd pár mondatot váltott ügyvédjével, végül az őrök megbilincselve ismét elvitték a cellájába. A tárgyalás végével élő közvetítésünket is befejezzük.