Oroszország valami drámaira készül, Kijevben egyre nagyobb a pánik
![ukrán válság 2022, orosz ukrán háború, orosz ukrán konfliktus, háború, ukrajna, Jaszinuvata, Donyeck, rakétavető, rakéta, jármű, tüzérség](https://cdn.origo.hu/2023/12/r0GOb1-UzE9ptjKToFTZDCdGkaCbcVTsiODDVc6bKZ8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzcxMDhhZDM3Zjc0MTRhMjE4OGYyYTRkMDk3Zjg4ZWNi.webp)
Ukrajna készen áll arra, hogy folyosót biztosítson az ENSZ és a NAÜ misszió érkezéséhez az orosz csapatok megszállása alatt álló Zaporizzsja atomerőműhöz. Ezt Volodimir Zelenszkij elnök jelentette ki a Krími Platform második kijevi csúcstalálkozóját követően. "A szakembereink az üzemben vannak. Hála Istennek, sikerült ott hagynunk őket. Ennek köszönhetően működik az atomerőmű, a mai napig nem volt radioaktív kibocsátás." – mondta az elnök, aki szerint arról van csak információ, hogy a megszállók valamit bevittek a Zaporizzsja Atomerőmű területére, de nem tudni, hogy mit.
"Bármi megtörténhet: aknásítás, robbanás vagy veszélyes lekapcsolás a hálózatainkról és az áramlás másik irányba történő átállítása. Ez az egész világ tragédiájához vezethet" - hangsúlyozta Volodimir Zelenszkij.
Ukrajna jelenleg nem áll készen az Oroszországgal folytatott tárgyalásokra a tűzszünetről, mivel nem akarja megismételni a minszki megállapodások negatív tapasztalatait, amelyek a területei feletti ellenőrzés elvesztéséhez vezettek - mondta Volodimir Zelenszkij ukrán elnök.
"Elmagyaráztuk, hogy nem lesz Minszk-3, Minszk-5 vagy Minszk-7. Nem játszunk ilyen meccseket, mert ez egy csapda" - magyarázta az államfő.
Volodimir Zelenszkij megjegyezte, hogy a tűzszüneti rendszer évekig elhúzódhat, Ukrajna pedig a déli területek egy része nélkül maradna, és nem férne hozzá a tengerhez. Az Orosz Föderáció pedig egy idő után újra megkezdheti az ellenségeskedést, megpróbálva elfoglalni Mikolajivot, Odesszát, sőt megismételni Kijev elfoglalási kísérletét.
Kigyulladt és felrobbant az oroszországi Belgorod régiójában egy lőszerraktár – ez a második ilyen eset egy héten belül. Belgorod kormányzója, Vjacseszlav Gladkov a hőséget okolta a spontán égésért, amely miatt egy települést evakuáltak. Senki sem sérült meg.
"Néhány hónapon belül megtudjuk, hogy az orosz lőszer felrobbanhat-e a hideg miatt" - írta Twitteren az ukrán védelmi minisztérium, hozzátéve, hogy szerintük az oroszországi robbanások öt fő oka: tél, tavasz, nyár, ősz és a dohányzás.
Ukrajna ritkán vállalja a felelősséget a támadásokért, ehelyett inkább az orosz figyelmetlenséget okolja.
Ukrajna az esetleges orosz csapásokra készül a függetlenség napján és a szovjet uralom megszűnésének 31. évfordulóján. A hatóságok lemondták a kijevi ünneplést, mivel tisztviselők arra figyelmeztetnek, hogy Oroszország a főváros megtámadására készül. Volodimir Zelenszkij ukrán elnök közölte, hogy információi vannak Ukrajna hírszerző szolgálataitól és nemzetközi partnereitől, hogy a fenyegetés megnövekedett, mivel az Egyesült Államok úgy véli, hogy Oroszország a következő napokban célba veszi a polgári és kormányzati infrastruktúrát . Az ukrán védelmi minisztérium az oroszországi rakétatámadások és „provokációk" veszélyére hivatkozva különös óvatosságra intette az ukránokat.
Olekszandr Sztaruk, Zaporizzsja megye kormányzója arról számolt be, hogy az orosz erők rakétákat lőttek ki a város központi Sevcsenkivszkij kerületére, és eltalálták az infrastruktúrát. Áldozatokról egyelőre nem érkezett információ.
Ihor Terekov harkovi polgármester szerint az orosz hadsereg az elmúlt 24 órában három hullámban lőtte a várost. A veszteségekről jelenleg nincs információ.
Ukrajna elnökének tanácsadója szerint sok civil próbálja elhagyni Kijevet az orosz támadástól való félelem miatt. Alex Rodnyanszki szerint az emberek aggódnak, hogy szerdán támadás érheti az ukrán fővárost. "Oroszország és személyesen Putyin megszállottja a dátumoknak és a szimbólumoknak, ezért logikus résen lenni, és felkészülni a függetlenség napjának megtámadására" – mondta Andrij Jusov, a minisztérium hírszerzési igazgatóságának vezetője.
Magyarország területére 2022. augusztus 23-án az ukrán-magyar határszakaszon 7467 fő lépett be. A román-magyar határszakaszon belépők közül 8554 fő nyilatkozott úgy, hogy Ukrajnából érkezett. A beléptetettek közül a rendőrség 370 embernek állított ki ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást.
Az ukrajnai háború elől 2022. augusztus 23-án 20 ember, köztük 7 gyermek érkezett Budapestre vonattal - közölte a rendőrség.
Olekszij Reznyikov ukrán védelmi miniszter úgy véli, az országában zajló háború "legrosszabb forgatókönyve" áll mögöttük, ugyanakkor az egységes kisebb mozgatásával stabilizálni tudták a harci helyzetet. Optimizmusa ellenére azt mondta, hogy az embereknek világszerte egyre inkább elegük van a konfliktusból, és ez aggasztja. „Fáradtság szindrómának hívom, és számomra ez az egyik fő fenyegetés. Foglalkoznunk kell ezzel a fenyegetéssel, folyamatosan kommunikálni, megkérni az embereket, hogy lépjenek túl ezen a fáradtságon, mert ez nagyon-nagyon veszélyes számunkra" - mondta az ukrán védelmi miniszter.
Törökország megerősítette álláspontját a Krím-félszigettel kapcsolatban – elutasítva Oroszország rá vonatkozó igényét, és felszólítva az ukrán uralomhoz való visszatérést. Recep Tayyip Erdogan török elnök kijelentette: „A Krím visszaadása Ukrajnának, amelynek elválaszthatatlan részét képezi, alapvetően a nemzetközi jog követelménye. Törökország nem ismeri el a Krím annektálását, és az első naptól fogva nyíltan kijelenti, hogy ez a lépés illegitim és törvénytelen. Ez egy elvi álláspont, amelynek nemcsak jogi, hanem erkölcsi alapjai is vannak."
Az Egyesült Államok új, mintegy 3 milliárd dolláros biztonsági támogatási csomagot jelent be Ukrajnának, hogy felkészítsék Ukrajnát a kimerítő háborúra, és biztosítsák közép- és hosszú távú védelmi helyzetét. A pénzből háromféle drón, valamint egyéb fegyverek, lőszerek és felszerelések szerződéseit finanszírozzák, amelyek később jelennének meg a csatatereken – közölték amerikai tisztviselők az AP-nek.
Olaf Scholz német kancellár új, 500 millió euró értékű fegyverszállítmányt ígért Ukrajnának - közölte a Reuters egy, az ügyet ismerő névtelen forrásra hivatkozva. A jelentés szerint a fegyverszállítmányok három Iris-T légvédelmi rendszert, egy tucat páncélozott mentőjárművet, 20 rakétavetőt, precíziós lőszert és drónelhárító rendszert tartalmaznak majd.
Németország hónapok óta ígéri az Iris-T rendszerek szállítását, de egyelőre nem érkeztek meg. Scholzot korábban azzal vádolták, hogy késleltette és blokkolta az ukrajnai fegyverszállítást.
Ukrajnának vissza kell szereznie a Krím félszigetet, Oroszországot ki kell szorítani az összes megszállt területről - jelentette ki Andrzej Duda lengyel elnök szerda hajnalban a délkelet-lengyelországi Przemyslben, miután visszatért kijevi látogatásáról.
A przemysli vasúti pályaudvaron megtartott sajtóértekezleten Duda beszámolt a Krími Platform elnevezésű kezdeményezés második csúcstalálkozójáról, amelyen Volodimir Zelenszkij ukrán elnökkel együtt vett részt Kijevben, és amelyhez - mint Duda elmondta - online formában több ország vezetője is csatlakozott.
A Krímet vissza kell adni Ukrajnának, Oroszország sérti a nemzetközi jogot, brutális, minden elvet sértő orosz támadásról van szó
- mondta a lengyel elnök a 2014-ben Ukrajnától elcsatolt félsziget, valamint az ukrajnai háború jelenlegi, február 24-én megkezdődött szakasza kapcsán.
A háborúnak Duda szerint azzal kell befejeződnie, hogy Oroszországot kiszorítják az összes megszállt területről, Ukrajna pedig újból normálisan működik a nemzetközileg elismert határain belül.
Csak ez garantálja a jövőben a békét. Ukrajnának nemcsak humanitárius segítségre van szüksége, hanem katonai erőre is, felszerelésre, amely lehetővé teszi az ország hatékony védelmét
- tette hozzá az államfő.
Felszólította a nemzetközi közösséget az ilyen felszerelés további szállítására. Mint fogalmazott, ez a tegnapi csúcstalálkozónak is az üzenete.
Duda szerint Ukrajnának a legkorszerűbb, hosszú hatótávolságú fegyverekre van szüksége, amelyek lehetővé teszik azon orosz tűzérségi pozíciók elérését, amelyekről Ukrajnát támadják.
A legnagyobb katonai támogatást az Egyesült Államok nyújtja Ukrajnának, Lengyelország e tekintetben a második helyet foglal el.
Az ukrán csapatok visszaverték az orosz előretöréseket Zajceve, Szoledar, Kodema, Kurdjumivka, Krasznohorivka, Permovajszke és Nevelszke közelében Donyeck megyében - közölte az ukrán vezérkar.
„Ukrajna újjászületett, amikor Oroszország február 24-én megtámadta az országot” - jelentette ki szerdán Volodimir Zelenszkij az ország függetlenségének 31. évfordulója alkalmából.
Az ukrán elnök azt mondta, hogy országa vissza fogja foglalni az elcsatolt Krímet és a megszállt területeket keleten. Felvételről sugárzott beszédében kifejtette:
míg korábban úgy látta, a háború akkor érhet véget, ha béke lesz, most azt gondolja, hogy a harcoknak akkor lesz végük, amikor Ukrajna győzedelmeskedik.
A függetlenség napja egybe esik az orosz támadás hat hónappal ezelőtti kezdetével. Ukrajnában szerdán ünneplik, hogy az ország 1991 augusztusában elszakadt a Szovjetuniótól, miután Moszkvában kudarcba fulladt a puccs, és az ukránok elsöprő többsége népszavazáson döntött erről.
A szankciókkal sújtott orosz bányászati óriás, az Alrosa csendben újjáélesztette az exportot a háború előtti szintekre, miután egyes indiai bankok lehetővé tették az amerikai dollártól eltérő pénznemekben történő tranzakciókat – jelentette a Bloomberg az ügyet ismerő forrásokra hivatkozva. Az Alrosa gyémántokat adott el indiai és európai vásárlóknak, főként rúpiáért cserébe – olvasható a jelentésben.
Ukrajna azzal vádolta Oroszországot, hogy ukrán gyerekek illegális tömeges örökbefogadását szervezte, miután a megszállt területekről az oroszországi szárazföldre szállították őket. „Mariupolból több mint 1000 gyermeket adtak át illegálisan kívülállóknak Tyumenbe, Irkutszkba, Kemerovóba és Altáj körzetébe" Szibériában – közölte az ukrán külügyminisztérium.
„Az ukrajnai háború valószínűleg a tárgyalóasztalnál fog véget érni" - mondta Jens Stoltenberg, a NATO főtitkára.
„Támogatni fogjuk Ukrajnát, ameddig kell, hogy független szuverén államként érvényesüljön Európában" – mondta a Sky Newsnak.
Megölték a délkelet-ukrajnai Zaporizzzsja régió orosz fennhatósága alatt álló Mihajlivka városának oroszok által kinevezett vezetőjét – közölte egy tisztviselő.
Ivan Sushko életveszélyesen megsérült, amikor az autója alá rejtett bomba felrobbant
– közölte Vlagyimir Rogov, a Zaporizzsja régió közigazgatási tagja a Telegramon.
Kritikus állapotban vitték kórházba, ahol később meghalt.
Ferenc pápa a konfliktus kezdetétől számított hatodik hónap végén őrültségnek nevezte az ukrajnai háborút a Vatikánban tartott általános meghallgatáson. Az audiencia végén a háború befejeződéséért imádkozott.
Gondoljunk Ukrajnára és Oroszországra. Mindkét országot felajánlottam Szűz Mária szeplőtelen szívének. A Szűzanya lássa ezt a két szeretett országot, lássa Ukrajnát, lássa Oroszországot, és hozzon békét. Szükségünk van a békére
- jelentette ki Ferenc pápa, aki március 25-én ajánlotta fel a két országot a Szent Péter-bazilikában végzett bűnbánati szertartás keretében.
A pápa azt is mondta, az ártatlanok fizetnek a háborúért: "Gondolok a sok kegyetlenségre, a sok ártatlanra, akiknek az őrültségért, minden fél őrültségéért kell megfizetni, mivel a háború őrültség. A háborúban senki sem mondhatja azt, hogy ő nem tartozik az őrültek közé" - mondta.
Az új-zélandi hadsereg azt közölte, egyik katonájuk meghalt Ukrajnában. A meg nem nevezett katona fizetett szabadságon volt, nem volt aktív szolgálatban.
Peeni Henare védelmi miniszter részvétét fejezte ki a katona családjának, barátainak és kollégáinak.
A nyugati vezetők többször is felszólították a katonákat, hogy ne csatlakozzanak az orosz invázió ellen harcoló nemzetközi zászlóaljakhoz.
Az aucklandi ukrán konzulátus márciusban közölte, több mint 500 új-zélandi ajánlotta fel, hogy utazik és harcol a konfliktusban. Nem tudni, hogy végül hányan csatlakoztak valójában.
Joe Biden amerikai elnök kormánya további 2,98 milliárd dolláros katonai segélyt jelentett be Ukrajna részére.
A csomag lehetővé teszi, hogy Ukrajna légvédelmi rendszereket, tüzérségi rendszereket és lőszereket, pilóta nélküli légijármű-rendszereket és radarokat szerezzen be
Tudatos döntés volt az ukrajnai "különleges hadművelet" lassítása a civil áldozatok minimalizálásának érdekében - jelentette ki Szergej Sojgu orosz védelmi miniszter a Sanghaji Együttműködési Szervezet katonai tárcavezetőinek szerdai taskenti tanácskozásán.
Sojgu állítása szerint az orosz hadsereg szigorúan betartja a humanitárius jog normáit az művelet során, nagypontosságú fegyverekkel támadja az ukrán fegyveres erők katonai infrastruktúráját, köztük a reptereket, vezetési posztokat, erődítmények, a katonai-ipari komplexum létesítményeit és a raktárokat, eközben pedig mindent elkövet a civil áldozatok elkerülése érdekében.
"Természetesen ez lelassítja az offenzíva ütemét, de szándékosan teszünk így" - mondta Sojgu.
Az orosz miniszter rámutatott, hogy az orosz hadsereg szisztematikus munkát végez a békés élet helyreállítása érdekében a "felszabadított" területeken, humanitárius segítséget nyújt, helyreállítja az infrastruktúrát és a létfontosságú rendszereket.
A "felperzselt föld taktikájának" alkalmazásával és a nemzetközi normák megsértésével vádolta meg az ukrán fegyveres erőket.
Rámutatott, hogy az ukrán alakulatok polgári létesítményekben alakítanak ki tüzelőállásokat, a lakosságot pedig "emberi pajzsként" használják.
Kitért rá, hogy az ukrán fél tömegesen alkalmazza a Lepesztok típusú gyalogsági akna távolsági telepítését és szándékosan lő lakott területeket, hogy minél nagyobb veszteséget okozzon az infrastruktúrának és a polgári lakosságnak.
Az elmúlt hat hónapban 280 ezer esetben nyújtott segítséget az Ukrajnából érkezőknek és a Magyarországon elszállásolt menekülteknek a Magyar Vöröskereszt.
A segélyszervezet szerdai, az MTI-nek elküldött közleményében azt írta, a Vöröskereszt és Vörösfélhold Társaságok Nemzetközi Szövetsége (IFRC), az Ukrán Vöröskereszt és 46 másik nemzeti társaság - köztük a Magyar Vöröskereszt is - február 24. óta folytatja a humanitárius szükségletek kielégítésére irányuló munkáját.
A Magyar Vöröskereszt egészségügyi gyorsbeavatkozó egysége, a H-HERO munkatársai és önkéntesei 2074 esetet láttak el a határ mentén a háború kitörése óta.
A segélyszervezet Borsod-Abaúj-Zemplén megyei szervezete ezidáig több mint 300 tonna adományt juttatott el 270 millió forint értékben az Ukrán Vöröskereszt kárpátaljai szervezetének - ismertették.
A szervezet célja, hogy mindenkit a számára leginkább megfelelő módon segíthessen. Harminc-százharminc ember hosszú távú ellátásra alkalmas befogadóhelyeket például országszerte nyolc helyszínen (Budapest, Dunaújváros, Likócs, Szeged, Makó, Miskolc, Salgótarján, Hódmezővásárhely) üzemeltet - ismertették.
Sürgősen tovább kell növelni Ukrajna katonai támogatását ahhoz, hogy az orosz támadás alatt álló ország tárgyalások útján és szuverén nemzetként kerüljön ki a háborúból - mondta a NATO főtitkára egy szerdai német lapinterjúban.
Jens Stoltenberg a Die Welt című lapban közölt interjúban az Ukrajna elleni orosz támadás elindítása - február 24. - óta eltelt fél év tapasztalatait értékelve kiemelte, hogy Vlagyimir Putyin orosz elnök "nagy stratégiai hibát" követett el és "kudarcot vallott".
Az orosz államfő arra számított, hogy néhány nap alatt megszerzi az ellenőrzést a szomszédos ország felett, ehelyett viszont az erőket felőrlő, felmorzsoló harc, "a logisztika és az akaraterő küzdelme" alakult ki, amelyben "hihetetlen" mennyiségben fogy a hadianyag, például a tűzérségi lövedék - fejtette ki a NATO főtitkára.
Vlagyimir Putyin hatalmas erőforrásokat összpontosít a háborúra, az ukránokban pedig megvan az akarat az önvédelemre.
A védekezéshez azonban eszközökre is szükség van, "és mi rendelkezünk ezekkel az eszközökkel" - mutatott rá Jens Stoltenberg, hozzátéve: "arra kérem a NATO-szövetségeseket, hogy az eddiginél erőteljesebben és gyorsabban támogassák Ukrajnát fegyverekkel".
Aláhúzta, hogy a NATO nem vesz részt a konfliktusban, de segít Ukrajnának, hogy érvényesíthesse az ENSZ Alapokmányában rögzített önvédelmi jogát.
Felidézte, hogy a katonai szövetség már 2014 óta, az Ukrajnához tartozó Krím félsziget Oroszországhoz csatolása óta támogatja az ukrán fegyveres erőket.
Ukrajna függetlenségének ünnepnapja légiriadókkal kezdődött az országban, szerda reggel Herszon megye és az Oroszország által 2014-ben önkényesen elcsatolt Krím félsziget kivételével mindenhol megszólaltak a szirénák
Az orosz erők ismét kazettás lövedékekkel lőtték a Harkivtól nem messze fekvő Mala Danilivka települést, a támadásban két helyi lakos megsebesült, károk keletkeztek lakóházakban és a polgári infrastruktúrában - közölte Oleh Szinyehubov megyei kormányzó. Kijelentette, hogy az oroszok az ünnepnapon szándékosan fokozták a harkivi régió polgári lakossága elleni terrort.
Reggel az orosz hadsereg, az előzetes információk szerint, H-22-es levegő-föld rakétákkal támadást hajtott végre a kelet-ukrajnai Poltava megyében található Mirhorod ellen, és ott katonai infrastruktúrát értek a csapások.
Személyi sérülésről nem érkezett jelentés, a keletkezett tüzeket még oltják.
Boris Johnson brit miniszterelnök előzetes bejelentés nélkül szerdán, Ukrajna függetlenségének napján ismét Kijevbe látogatott - hozta nyilvánosságra a Jevropejszka Pravda.
A hírportál hozzáfűzte, hogy Johnson már harmadjára látogatott el az ukrán fővárosba az Oroszország által elindított háború február 24-i kezdete óta.
"Mindannyiunk számára fontos az, ami most Ukrajnában történik. Ezért vagyok ma Kijevben. Ezért támogatja az Egyesült Királyság továbbra is ukrán barátainkat. Hiszem, hogy Ukrajna meg tudja nyerni és meg is fogja nyerni ezt a háborút" - írta a brit miniszterelnök a Twitteren.
Volodimir Zelenszkij ukrán elnök örömmel üdvözölte Johnsont a függetlenség napján Kijevben. "Boris, köszönjük hazánk megalkuvás nélküli támogatását a teljes körű orosz agresszió első napjaitól, Ukrajna érdekeinek kitartó védelmét a nemzetközi porondon! Szerencsés államunk, hogy ilyen barátja van" - írta az államfő a közösségi oldalakon.
Négy és fél órán tartott Lvivben (LvoV) egy focimeccs a légiriadók miatt - írja a Mandiner.
Szerdán megtartották a Metaliszt Harkiv és a Ruh Lviv első osztályú labdarúgómeccset, melyet a folyamatos légiriadók miatt négyszer is meg kellett szakítani.
A lvivi Skif Stadionban lezajlott meccsen volt az egyetlen bajnoki találkozó, amelyet szerdán a szirénák érintettek. A mérkőzésen szigorú protokoll volt érvényben, amint megszólaltak a szirénák, a stábnak és a játékosoknak az óvóhelyre kellett vonulnia. A sorozatos megszakítások miatt négy és fél órán át tartott a mérkőzés. A meccset a vendég Harkiviak nyerték 2:1-re.