Brüsszelben 2030-ra többségbe kerülhetnek a muszlimok
![street scene, Molenbeek,Brussels appearance IMMIGRANT clothing hats_and_headgear migrant STREET SCENE CITY RELIGION integration believing IMMIGRATION Religions headwear MAN migration immigrated belief clothes faith Islam MUSLIM caftan robe Religion_and_Be](https://cdn.origo.hu/2023/12/gbtXWbk14rXbJ7FAkXFJfhJAjk_tQUlqAFVUEo8pCcQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2ZmMjNiY2ZlOGM1MjQ0YWFiNDQ4YzI3NmRkNTA0ZjQ0.webp)
A Migrációkutató Intézet „Az integráció tesztje Brüsszelben" címmel megjelent elemzésében a belgiumi, de főként a brüsszeli muszlimok integrációs tendenciáit vizsgálja egy januári felmérés eredményeire építve. Mint az uniós intézmények és a NATO székhelye Brüsszel, stratégiai jelentőségű város, amelyben a jelenlegi becslések szerint a muszlimok 2030-ra várhatóan többségbe kerülnek.
Az elemzés – mely többek között a Belgiumban élő muszlimok hétköznapjait, a nyugati életmódhoz és kultúrához, illetve a saját hagyományaikhoz és vallásgyakorlatukhoz való viszonyulását értelmezi – lényeges megállapítása, hogy
szakadék van az európai muszlim közösségek csendes többsége (kétharmad) és aktív kisebbsége között.
A csendes többség szívesen látna egy olyan iszlám-értelmezést, amely lehetővé tenné, hogy jobban beilleszkedjenek az európai társadalmakba, illetve egy, a társadalmi kérdésekről – beleértve az etikát és az értékeket – folytatott párbeszédet a muszlimok és a nem muszlimok között. Az előző csoporttal szemben viszont van egy aktív kisebbség, akik szilárdan hisznek a kulturális és társadalmi elkülönülésben és a konfrontációban. Bár ennél jóval nagyobb gondot jelent az e jelenséggel szemben tanúsított passzivitás a csendes többség részéről.
A többség-kisebbség ellentétet az is jól illusztrálja továbbá, hogy a muszlimok 91 százaléka határozottan elítéli a terrorcselekményeket, a fennmaradó 9 százalék viszont bizonytalan, vagy helyesli a támadásokat. A válaszadók 52 százaléka véli úgy, hogy a terrorizmus legyőzése érdekében az iszlám átfogó reformjára lenne szükség, amely megszabadítaná a jelenleg uralkodó dogmatikus olvasatától, ám
29 százalék tagadja, hogy szükség lenne reformra.
Az elemzés kísérlet annak a mostanra Európa-szerte egyre inkább erősödő álláspontnak az igazolására is, miszerint az eddigi európai integrációs intézkedések elégtelennek és tévesnek bizonyultak, amennyiben inkább az önkéntes elkülönülés feltételeit teremtették meg a tényleges beilleszkedés helyett. Ezért az újabb, hasonló civilizációs körből érkező, alacsony integrációs potenciállal rendelkező csoportok befogadására vonatkozó minden uniós és tagállami politikát sürgősen felül kell vizsgálni.
A teljes elemzés elérhető a Migrációkutató Intézet weboldalán.