Boris Johnson: Elviselhetetlenné vált a brexit-bizonytalanság
![II. ERZSÉBET; JOHNSON, Boris](https://cdn.origo.hu/2023/12/MJbsyuuFqG5_uozOYvSTPzDVb63b-S5VYJwE5sZoiIU/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2NkNjMzZGRlMTQxZjQ5NTQ5YTMzZGM4MmYwNzI1NDhi.webp)
A konzervatív párti kormányfő egy elektromos autókat gyártó közép-angliai üzemben tartott szerda esti kampánygyűlésen kijelentette: a brexit feltételrendszerét rögzítő megállapodás, amelyet az ő kormánya ért el az Európai Unióval, készen áll, és a Konzervatív Pártnak
az eddigi alsóházi létszámnál csak kilenccel több képviselői helyet kell szereznie
a december 12-ére kiírt előrehozott választáson ahhoz, hogy januárban végig lehessen vinni a ratifikációs folyamatot.
Az azóta feloszlatott parlament alsóházának képviselői október végén megszavazták ugyan a brexit-megállapodás alapelveit, lehetővé téve az egyezmény részletes vitájának elkezdését. Rögtön ezután azonban leszavazták a megállapodás törvénybe iktatására kidolgozott rendkívül feszes kormányzati menetrendet, azzal az indokkal, hogy egy ilyen terjedelmű és ennyire bonyolult jogszabálytervezetet nem lehet gondosan áttanulmányozni és elbírálni a kormány által megszabott három ülésnap alatt.
E második szavazás után Boris Johnson az alsóházban bejelentette, hogy
a kormány szünetelteti a ratifikációs folyamatot,
amíg az Európai Unió döntést nem hoz a brexit további halasztását indítványozó újabb brit kormányzati kezdeményezésről. Johnsont jogszabály kötelezte arra, hogy kezdeményezze az uniós állam- és kormányfők alkotta Európai Tanácsnál a brexit újabb halasztását, mivel a törvényben foglalt határidőig, október 19-ig a parlament nem hagyta jóvá a Brexit-megállapodást.
Az Egyesült Királyság október 31-én lépett volna ki az Európai Unióból, de az Európai Tanács 2020. január 31-ig meghosszabbította a kilépési határidőt.
Johnson ezután kezdeményezte az előrehozott választások kiírását december 12-ére,
és az indítványt a parlamenttel folytatott hosszas tusakodás után el is fogadtatta.
A Coventry melletti üzemben tartott szerda esti kampánygyűlésen a brit kormányfő kijelentette: erre a választásra azért van szükség, mert
az eddigi parlamentben egyetlen pártnak sem volt többsége,
a parlament bénulttá vált és nem volt hajlandó teljesíteni a választóktól kapott megbízatást a brexit végigvitelére.
Johnson szerint azok közül is nagyon sokan úgy gondolják, hogy tiszteletben kell tartani a brexitről döntő népszavazás eredményét, akik a brit EU-tagságról 2016-ban tartott referendumon a bennmaradásra voksoltak, és ők is azt szeretnék, hogy három és fél után most már legyen vége a civakodásnak.
Az azóta tartó bizonytalanság mára csaknem elviselhetetlenné vált, mivel az emberek ebben a helyzetben nem tudnak döntéseket hozni,
a vállalkozások kivárnak az új munkaerő felvételével vagy az ingatlanok vásárlásával.
A brit gazdaságba tavaly 92 milliárd font (36 ezer milliárd forint) értékű külföldi működőtőke-befektetés érkezett, több, mint bármely más európai gazdaságba. Johnson szerint azonban további több tízmilliárd fontnyi,
egyelőre visszafogott külföldi befektetés valóságos szökőárja fog bezúdulni a brit gazdaságba, amint megkapja a zöld jelzést.
A befektetéseket visszafogó bizonytalanságot azonban a brexit-folyamat végigvitelével lehet csak megszüntetni, ehhez pedig a Konzervatív Párt működőképes parlamenti többségének megteremtésére van szükség - mondta a brit miniszterelnök.