104 civil halála miatt lehet felelős a kolumbiai hadsereg egykori főparancsnoka, mégsem kell a börtöntől tartania
![Horizontal VERTICAL](https://cdn.origo.hu/2023/12/Hp-zx6PI18RkE-CD2wkSTbFJ2g-SHKo4Wj09cMMCl1g/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2ZjMjI4ZTE2NDc5NTQxOWQ4ZmFhZTU0NGEzNzYwNTI0.webp)
A bíróság szerint Mario Montoya fölött, aki 2006 és 2008 között a hadsereg főparancsnoka volt, "rendes bíróság" nem ítélkezhet, mert együttműködő partnere annak a különleges törvényszéknek, amelyet a kormány és a feloszlatott Kolumbiai Forradalmi Fegyveres Erők (FARC) gerillaszervezet közötti 2016-os békemegállapodás előírása alapján hoztak létre.
Montoyát azzal vádolják, hogy mint főparancsnok a hadsereg eredményességét növelendő jutalmazta azokat a katonákat, akik minél több FARC-gerillát gyilkolnak meg. Katonák egy csoportja azonban a felajánlott szabadság, illetve előléptetés reményében
nem lázadó fegyvereseket ölt meg, hanem civil fiatalokat,
akikről azután azt állították, hogy a velük való összecsapásban haltak meg.
Az ügyészség szerint Montoya ösztönzőrendszere 104 civil meggyilkolásához vezetett.
A nyugalmazott tábornok tagadja a vádat, azt állítja, ő csak taktikai eredményességre ösztönözte katonáit.
Montoya ellen a múlt héten elkezdődött egy büntetőper a bogotái felsőbíróságon, de utóbbi leállította az ügyészeket a vádirat ismertetésekor, és közölte, hogy
nem tárgyalhatja az ügyet, csak a különleges törvényszék.
Montoya főparancsnokságának úgy lett vége 2008-ban, hogy lemondott a tisztségről, mert fény derült a gyilkosságokra, és Álvaro Uribe akkori államfő a botrány miatt eltávolított a hadseregből három tábornokot és 24 tisztet. Azóta bíróság elé állították az elbocsátott katonákat.
A 2016-os békemegállapodás szerint a háborús bűncselekményekkel vádolt katonák és lázadók választhatnak, hogy
rendes bíróság elé állnak, vagy együttműködnek
a megállapodásban megalapított különleges bírósággal. Utóbbi esetben segíteniük kell a háborús bűncselekmények feltárását, és akkor
nem ítélik őket börtönbüntetésre,
de valamilyen módon kárpótolniuk kell az áldozatok családtagjait vagy közhasznú munkát kell végezniük. Montoya 2018 óta működik együtt ezzel a bírósággal.
A különleges bíróság szerint a hadsereg 2002 és 2008 között legkevesebb 6400 olyan civilt gyilkolt meg, akiket azután harcban elesett gerilláknak állított be. Az öt évtizeden át tartó konfliktusban mintegy 262 ezer ember vesztette életét.