Már nem vonzó az ötkarikás játékok rendezése
![Hamburg, olimpia, pályázat, 2024](https://cdn.origo.hu/2023/12/_CFZZqtZfYqNoaxaHLxyu2YTxvKO36pxPLCbO_w36j8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzA5MmMzYmI5Njg4ODQxMjI4Nzk3MzFlNjQxNzFlNzhk.webp)
Az utóbbi időben csökkent az olimpiai rendezés iránti lelkesedés a fejlettebb országokban. Az elmúlt másfél évben Bécs, München, valamint két svájci síparadicsom, Davos és St. Moritz 2022-es téli olimpiai pályázatát is népszavazáson fúrták meg a helyiek. Az ellenzők szerint az olimpia költségvetése vállalhatatlanul nagy terheket róna a lakosságra, és a megtérülés lehetőségével sem kecsegtet.
Münchenben az 1,1 millió, szavazásra jogosult polgár 52,1 százaléka voksolt nemmel a referendumon. A pályázathoz tartozó másik három tervezett helyszín közül Traunsteinben 59,67, Berchtesgadenben 54,02, Garmisch-Partenkirchenben pedig 51,56 százalék volt az ellenzők aránya.
Ezek után meglepő, hogy a Német Olimpiai Bizottság támogatná a 2024-es vagy a 2028-as nyári játékok megrendezését. Hogy Berlin vagy Hamburg lesz-e a kiválasztott, még nem tudni. A két polgármester, Klaus Wowereit, illetve Olaf Scholz mindenesetre bizakodó, még az olyan kényes kérdések tekintetében is, mint a finanszírozás és a fenntarthatóság.
Az olimpiai bizottság nemrég megválasztott vezetője, Alfons Hörmann hétfőn kapta meg a két város hivatalos jelentkezését, és azt mondta, örül, hogy akadnak még bátor kandidálók. "Boldogok vagyunk, hogy két ilyen nagy és erős német város is olimpiát szeretne rendezni. Megvitatjuk a lehetőségeket, és a folyamat végére eldöntjük, melyik pályázat az erősebb, melyiknek érdemes hivatalosan is pályáznia."
A szakértők szerint Berlin esélye azért is nagyobb, mert mégis a német fővárosról van szó, amely már rendezett olimpiát - igaz, 1936-ban. A tervek szerint a várostól 15 perces autóútra, északnyugatra fekvő, jelenleg még működő Tegel repülőtér, illetve a már megszűnt, központi elhelyezkedésű Tempelhof repülőtér lehetne a helyszín, így az olimpiát egészen kis területre lehetne összpontosítani a multikulturális, évente 11 millió turistát vonzó világvárosban.
"Az olimpia Berlin és az egész világ fesztiválja, nem egy elszigetelt olimpiai negyedben, hanem a város szívében rendeznénk" - olvasható a pályázatban. A játékok központja természetesen a megújított Olimpiai Stadion lenne. De a tervek nem is gigantikus építkezésekről, sokkal inkább a meglévő helyszínek okos, környezetbarát kihasználásáról szólnak. A hegyikerékpározást a Teufelsbergen képzelik el (ez a 80 méter magas domb a világháború után, a város törmelékeiből keletkezett), a nyílt vízi úszás a Spree folyóban lehetne, a triatlon úszásának a Tegel-tó, a strandröplabdának egy, a Reichstag előtt felépített ideiglenes stadion adhatna otthont. A Brandenburgi kapu előtt lehetne a szurkolói központ, a Fan Fest, míg az Alexanderplatzon épülne fel az az öt, többemeletes ház, amely olimpiai faluként funkcionálna.
A Berliner Zeitung közben azzal támadja Klaus Wowereitet, hogy úgy kardoskodik az olimpia mellett, hogy épp nemrég jelentette be, decemberben távozik a posztjáról. Azt is a szociáldemokrata politikus szemére vetik, hogy az új berlini repülőtér tervezett átadása már három évet csúszott, és egy éve a levegőben lóg az Állami Operaház sorsa is. Ha ezekkel nem birkózik meg a városvezetés, akkor mit akar az olimpiával? - tette fel a kérdést a lap.
A hamburgi elképzelés sem rossz, a város az Elba északi és déli ága között fekvő, a városközponttól mindössze tízperces sétára lévő Kleiner Grasbrook nevű szigetet építené be. Az elképzelések szerint az olimpiai falu felépítése a játékok után segítene a világ egyik legnagyobb kikötővárosa lakásproblémáinak megoldásában, az olimpiai stadiont pedig úgy terveznék, hogy az esemény után húszezer férőhelyesre visszabontva kihasznált maradhasson, ne legyen az enyészeté.
A két polgármester azt is bejelentette, hogy lesz népszavazás a kérdésben. Eltökéltek abban, hogy ha a lakosság igent mond, a teljes költség 2,5 milliárd euró alatt maradjon.
Német lapértesülések szerint az olimpiai bizottság először szeptember 11-én Berlinben, majd október 28-án Frankfurtban is megvitatja a pályázatokat, végül a december 6-ai, drezdai ülésén dönt véglegesen, így a NOB néhány nappal későbbi, kétnapos, monacói konferenciáján már be is tudják jelenteni a pályázót. Hivatalosan jövő januárban lehet pályázni a NOB-hoz, a végleges döntés 2017-ben várható.
Sajtóértesülések szerint az Egyesült Államokban Boston, Los Angeles, San Francisco és Washington is pályázna, de szóba került Párizs, Isztambul, Doha és a dél-afrikai Durban jelentkezése is.
Na és Budapest?
A budapesti olimpiarendezés ügyét zászlajára tűző BOM 2006 óta igyekszik napirenden tartani a témát, bár az utóbbi években már mérsékelt lelkesedéssel, a mozgalom honlapján 2010-es a legfrissebb hír. A szervezet alapítója, Szalay-Berzeviczy Attila (egykori tőzsdeelnök és bankvezető) viszont még tavaly januárban is azt mondta a Figyelőnek, hogy ha 2024-re nem is, 2028-ra látna esélyt. Ezt egyébként a kormány sem zárja ki, Simicskó István sportért felelős államtitkár legalábbis idén márciusban, a Napi Gazdaságnak nyilatkozva reális célnak nevezte. A 2028-as olimpiára 2019-ben kell majd nevezni.A Welt interjút készített Thomas Bachhal, a Nemzetközi Olimpiai Bizottság német elnökével, és arról faggatta, ha az elmúlt időszakban több város (köztük a német München) lakossága is megvétózta az olimpiát, akkor miben bizakodik? Bach szerint szó sincs válságról, egyszerűen nem a mennyiséget, a minőséget kell figyelni.
"Olyan erős pályázóink vannak, mint Almati, Oslo és Peking. Ez nagyszerű! De persze sokkal kényelmesebb ülni a kanapén, és kritizálni" - fakadt ki a sportvezető. Szerinte az utóbbi időszak sikertelen népszavazásait buta félreértések okozták. "Néhányan még mindig úgy gondolják, hogy az olimpiai játékok költsége több tízmilliárdra rúg. Ez nem igaz, ez csak előítélet. Viszont akik alapvetően ellenzik az olimpiát, sikeresen kihasználják ezt. A nyugati társadalmakban egyre gyakrabban tapasztaljuk, hogy minden újra nemet mondanak, pedig egy ekkora projekt egyben jövőorientált is, hiszen utak, létesítmények, repülőterek is megújulnak."
Szerinte Rióval sem lesz semmi gond, ezt a labdarúgó-világbajnokság is bebizonyította. "Azt olvastam, hogy az ország káoszba süllyedt. Aztán mit láttam? Egy nagyszerű futballvébét. Szóval meggyőződésem, hogy az olimpia is felejthetetlen élmény lesz. Éppen ezért nincsen semmilyen vészforgatókönyvünk Rióval kapcsolatban."
Persze örül a német aktivitásnak is: "Nagy rokonszenvvel figyelem a felméréseket, Hamburgban például a lakosság 73 százaléka az olimpiai pályázat mellett áll. Németország egy igazi sportszerető ország, hálás lennék, ha sikerülne elnyerni a rendezési jogot."
Hangsúlyozta, hogy az általa meghirdetett - a fenntarthatóság, a hitelesség és az ifjúság hármas pillérére épülő - reformprogram nem válságkezelésre szolgál. "A helyes úton járunk, nagyon szilárd alapra építkezhetünk, partnereink hosszú távon bíznak bennünk. Elég, ha csak az NBC-t említem, amely megújította a televíziós szerződést, ez 2021 és 2032 között 7,75 milliárd dollárt jelent nekünk. Összességében csak az idén aláírt szerződések értéke mintegy tízmilliárd dollár, ez önmagában felér egy bizalmi szavazással a NOB és az olimpia jövője szempontjából."